29 



Vandspeil ikke ligger mere end T ^- af Parallelstrømmens Vanddybde under Grændseplanen 

 for Vandspeilet, saa finde vi denne Længde ifølge Formlen (50) fremstillet ved X = 425 Fod. 



Vi gaae nu herfra over til at betragte den 4de og sidste Classe af Tilfælde, nemlig 

 den, som er bestemt ved Betingelsen IV eller ga>lgco og m> 1. 



Det sees da først, at eftersom — > 1 og w> 1, saa er { 9 1 ) A« negativt 



tg ft) \ tg ft) ] 



aftagende fra — oo indtil ■—■ 0,905 ( -- 1 ) , naar n voxer fra 1 til oo, og deraf følger, 



\ l S « / 



at Udtrykket I — — n A-\ — I ) Am I giennemløber alle Værdierne fra — <x til + °°, naar 



Ltgo) ^\tgû» / J bJ 



n voxer fra I til oo . Gaae vi altsaa ud fra et vilkaarligt Punkt af Vandspeilet, hvis Coordinater 

 ere X ogw , da see vi let, ifølge Formlen (43), at, naar m voxer i det Uendelige, saa voxer 

 Afstanden (X — X ) fra Nul til oo, ligesom ogsaa, at naar n aftager fra n til 1, saa voxer 

 Afstanden (X — X„) negativt fra Nul til -f- oo , og betragte vi Formlerne (43), (4G) og (47) 

 lidt opmærksomt, vil det let sees, at den søgte Vandspeilsform vil være fremstillet ved 

 den paa Plan. II angivne Fig. 6. Af Formlen (44) sees fremdeles, at hvis vi tage w = I, 

 altsaa A« = — oo , saa vil den perpendiculære Afstand {y — y ) imellem det betragtede 

 Punkt, hvor Vandspeilet er parallelt med Ledningens Bund, og et hvilketsomhelst andet 

 Punkt af Strømmen, hvis Vanddybde er nok saa lidt forskjellig fra Parallelstrommens Vand- 

 dybde, blive uendelig stor; men det sees da tillige, at, naar vi gaae ud fra Vandspeilet i et 

 Punkt, hvis Vanddybde er nok saa lidt større end Parallelstrømmens Vanddybde, saa vil 

 Høideforskjellen ly — y ) imellem dette og et hvilketsomhelst Punkt af Ledningens frie 

 Vandspeil nærmere ved Udløbet være en endelig Størrelse, som stedse er positiv, og heraf 

 fremgaaer, at Strømmens Vandspeil, uagtet det hæver sig mere og mere over Ledningens 

 Bund , dog bestandig sænker sig dybere for større og større positive Værdier af X. Men 

 Formlen (44) viser tillige, at [y — y ) convergerer imod en vis Grændseværdi, naar n voxer 

 i det Uendelige, hvilken Grændseværdi svarer til Vandstandsdifferentsen imellem det be- 

 tragtede Punkts og Aflobsbassinets Vaudspeil, der er Aarsag i at denne Vandspeilsform 

 fremtræder. Den omhandlede Vandspeilsform danner sig, naar Vandspeilet i Afløbsbassinet 

 opstemmes til en større Høide end den, der svarer til Parallelstrommens Fyldningsgrad, og 

 Ledningens Fald, udtrykt ved tgw, er <ga. Denne Vandspeilsform fremtræder altsaa ved 

 samme Fald af Ledningen som Vandspeilsformen Fig. 2, og danner et Supplement til denne 

 derved, at Formen Fig. 6 fremtræder i de Tilfælde, hvor Formen Fig. 2 paa Grund af en 

 Opstemning af Vandet i Afløbsbassinet ikke kan danne sig. 



Med Hensyn paa Vandspeilsformen Fig. 6 er det ofte af særlig Interesse at 



