30 



kunne bestemme, hvor langt Opstuvningen fra Aflobsbassinet virker op i Ledningen, og 

 derfor ville vi her nærmere undersøge dette Forhold. 



Først bemærke vi, som alt berørt, at Afstanden fra det Punkt af Ledningen, hvori 

 Vandspejlet ophorer at være parallet med Ledningens Bund, theoretisk talt er uendelig 

 stor; men dernæst tillige, at Afstanden fra Ledningens Udløb til et Punkt, hvor Vandspeilet 

 f. Ex. kun afviger T i„ af Parallelstrømmens Dybde fra Parallelstrømmens Vandspeilsplan, 

 er en endelig Størrelse, som kan beregnes ifølge Formlen (43). Lad os antage, at Ledningen 

 er af Muurværk, at den har et Fald = tg w = 0,001, ligesom i det Exempel, vi have behandlet 

 for at belyse Vandspeilsformen Fig. 2, samt at dens Vandføring er 5 Cbfod pr. Secund 

 for hver Fods Brede af Ledningen; vi finde da Parallelstrømmens Vanddybde at være 



U p =1,316 Fod, ga=-- 0,0028 og ^-=2,8. Tænke vi os da Vandet opstemmet for 



tg O) 



Udløbet af Ledningen til en Høide £7=3 Fod over Ledningens Bund, og bestemme vi den 



tilsvarende Fyldningsgrad n ifølge (41) n = 77- = ■ = 2,28, saa finde vi ved Hjælp af 



u p l,alb 



Tabel 2, at Ara = — 1,008. Antage vi nu ra o = l,0l, altsaa Ara = — 2,36, og indsætte 

 vi alle disse Værdier i Formlen (43), saa finde vi den søgte Længde, hvortil Opstemningen 

 virker tilbage i Ledningen, at være: 



(X — ^ ) = 2813 Fod. 



I det Foregaaende have vi undersøgt, hvilke forskjellige Vandspeilsformer der 

 kunne danne sig i den prismatiske Ledning, som har et rectangulært Tversnit, hvis Brede 

 er forholdsviis stor imod Vandstrømmens Dybde, naar Ledningen har Fald i den Retning, 

 hvori Strømmen bevæger sig, og have derved seet, at der i det Hele gives 6 forskjellige 

 Vandspeilsformer, hvorunder Strømmen kan bevæge sig. Men det Tilfælde kan ogsaa 

 forekomme, at Ledningen enten intet Fald har, eller at den har Fald i modsat Retning af 

 den, hvori Strommen bevæger sig igjennem Ledningen, og derfor ville vi nu søge at 

 bestemme, hvilke Vandspeilsformer der kunne danne sig i et saadant Tilfælde. 



Af den Betydning, som vi i det Foregaaende have tillagt Vinklen u> er det klart, at 

 de udviklede Formler ikke blot gjælde for Ledninger, der have Fald i Strømmens Retning, men 

 at de tillige ere gjældende for saadanne Ledninger, der enten intet Fald have eller have 

 Fald i modsat Retning af den, hvori Strommen bevæger sig. Formindske vi nemlig Led- 

 ningens Fald mere og mere i Retning af Strømmen, indtil Faldet bliver Nul, saa aftager 

 Heldningsviuklen w samtidig til Nul, og sænkes fremdeles Ledningens Indløb efterhaanden 

 dybere ned, imedens Udløbet beholder sin Høidebeliggenhed, saa voxer w negativt. Heraf 

 fremgaaer altsaa, at vi for det Tilfælde, at Ledningen har Fald i modsat Retning af 

 Strømmen, kun behøve at forandre w til (-f- w) i de tidligere Formler for at erholde de 

 Formler, som gjælde for det Tilfælde, at Ledningen har en Stigning i Retning af Vandets 

 Bevægelse. 



