463 



Rutil. Formerne P .<xPx> — zcP — Px> — ooP2 — ooP3 — P3 svare til 

 3=0 »Ox 202 «03 «02 30f. 



Tinsten. — P.ooPoo — OP.ooP — Pco — P3 svare til de regulaire 



ooO ooOoo 202 30f. 



Man seer ikke alene, at næsten de samme Former optræde hos alle disse Legemer, 

 men tillige, at naar en Partialform af en regulair Form findes hos det ene, forekommer den 

 complémentaire Form ofte hos et andet, saa at det regulaire System i Virkeligheden synes 

 at være det Baand, der forener dem. Saaledes forekommer hos det chlorsure Sølv 3P3, 

 svarende til 16 Flader af 2 02, men hos Tinsten, Rutil og Rutheniumilte findes de manglende 

 8 Flader, hos Zirkon optræder hele Combinationen 3P3.Poo. Hos Zirkon forefindes 5P5, 

 svarende til 16 Flader af 3 Og; hos Rutil og Tinsten repræsenterer P3 16 andre Flader af 

 samme Hexakisoktaeder. Hos Rutil svarer scP2 til 8 Flader af cc03; hos Zirkon findes 

 8 andre Flader af dette Tetrakishexaeder. Paa samme Maade forholder o=P3 hos Rutil 

 sig til 2P hos Zirkon og jodsurt Ammonium, idet «02 er det Baand, som forener 

 disse Former. 



Vinkelforskj ellen mellem disse qvadratiske og de tilsvarende regulaire Former over- 

 stiger saa godt som aldrig 2°; i det langt overveiende Antal Tilfælde er den mindre end 1°. 



2°. Regulaire Former. JK() 3 krystalliserer i coO.coOoo. Det Samme er Til- 

 fældet med BrNa0 3 og ClNa0 3 , skjøndt man hos disse ogsaa ofte træffer +f fremher- 

 skende. GO» krystalliserer i coOac, Te0 2 i O. 



3°. Hexagonale Former, iîetragtes coO« som R, bliver «0 = — Jfi.«P2. 

 Vi have seet, hvorledes det bromsure Kalis Krystalform, ligesom Former, der ved simple 

 CoefQcienter kunde afledes af de salpetersure Saltes, efterhaanden nærmede sig Terningen. 

 Men hos Nitraterne af Rubidium og Cæsium optræder hyppigt P2, der i høi Grad minde 

 om Rhombedodekaedret. Man har i Virkeligheden: 



NRb0 3 . P2 har c = 0.6179, Rhomboedrets Polkantv. 11 9° 36'. 



NCsÔ a . P2 har c = 0.6146 119° 51'. 



Hos cc O har -|fi c = 0.6129 — 120° O'. 



Ved paa lignende Maade at udvikle andre regulaire Former, hvormed de ovennævnte qvadra- 

 tiske have saa stor Lighed, som hexagonale, vilde man komme til Former, der aldeles sva- 

 rede til dem, som forefindes hos de øvrige salpetersure Alkalisalte. Men jeg skal ikke op- 

 holde mig herved; jeg skal blot bemærke, at den Pyramide, der svarer til Rhombedode- 

 kaedrets hexagonale Prisme (=cP2), nemlig P2 eller Terningens første stumpere Pyra- 

 mide , har 



Axeforholdet a : c = 1:1.061, Rhomboedrets Polkantv. 134° 25', 



medens Kvartsen har Axeforholdet a:c = 1 : 1.100 — — 133° 44'. 



