14 ANDEKSSOX, YÄXTPALEOXTOLOGISKA UNDERSÖKNINGAR. 



som äfven ett mindre område genomgått. Förklaringen till 

 denna transgression blir natiirligen från den Blyttska teoriens 

 ståndpunkt enkel nog. Under den tid transgressionen skett, 

 liar en våt — atlantisk eller subatlantisk '? — period härskat, 

 mossen liar blifvit vattenrikare, vattnet och med detta torf- 

 bildningen har occnperat ett område, som det ej förut egt. 

 Så synes mig åtminstone från ståndpunkten af denna teori 

 de beskrifna fakta böra tolkas. Att de emellertid ej kunna 

 tolkas så, torde däremot vara ganska säkert. Oafsedt, att man 

 måste antaga, att denna sista våta period här varit ännu 

 våtare än föregående, något som ju icke strider mot teorien, 

 är det isynnerhet tvänne fakta, som absolut tala mot denna 

 förklaring. Det ena är stubblagrets läge, det andra de fossila 

 vattenväxternas lagringsförhållanden. — Stubblagret samman- 

 faller nämligen här fullkomligt med livad man skulle anse vara 

 en våt period. Hade det icke varit en sådan, skulle ovilkorligen 

 stubbarne särskildt i kanterna ruttnat bort liksom från backarne 

 rundt ikring. Att marken egt en betydlig fuktighet innan 

 ekskogen begynte växa här, anger den gyttjebildning, som 

 hvilar omedelbart under dem på den del af mossen, der trans- 

 gres.sionep. egt rum; att ungefär samma fuktighet fortsatt under 

 den tid stubblagret bildades, S3'nes däraf att grenar, blad, frön 

 m. m. äro bevarade på samma sätt både i torfven närmast 

 under stubbarne och i den, som omedelbart omgifver desamma. 

 En tilltagande fuktighet, d. v. s. helt enkelt en försurapning ^ 

 af ekskogen, har därefter inträdt, mosstorf har bildats, men 

 detta lager representerar nutiden, d. v. s. den tid. då ett torrt 

 klimat skulle råda. Att denna mosstorfbildning ej än i dag 

 fortsätter öfver hela mossen, torde uteslutande vara att till- 

 .skrifva dränering, ty mot mossens centrala, sankare delar 

 pågår den med all kraft. Dessa befinna sig sålunda i en våt 

 period — i en liten rund göl i midten finner man t. o. m. 

 Potamogeton natans, Nuphar luteum, Iltricularia vulgaris m. fi. 

 — vissa af de mot kanterna liggande, nu med björk, al, 

 Salices o. a. växter bevuxna delarne i en torr, för att an- 

 vända denna terminologi. Ännu ett bevis för att stubblagret 

 representerar höjdpunkten af bäckenets småningom skeende 

 fyllning genom torfbildningsprocesseii är att å de profiler, 

 som äro något så när djupa, vattenväxterna: Potamogeton, 



' På denna fråga skall jag närmare ingå i en under arbete varande 

 uppsats. 



