24 ANDERSSON, VÄXTPALEONTOLOGISKA UNDERSÖKNINGAR. 



marne förmultnade — och nästan alla stubbändarne voro 

 kolade. är det antagligt, att skogen brunnit. 



På de delar af mossens yta, der trädvegetation nu linnes, 

 utgöres denna af ung björkskog med en och annan Salix-, eller 

 förkrympt aspbuske och den vanliga sankängsvegetationen. 

 Såsom relikttyp kan anses den på ytan förekommande S.hastata. 



Tistorps mosse (4). Denna, belägen en half mil öster om Vad- 

 stena, bildar en sä fullständig motsvarighet till Eäfsjö mosse 

 (detta oaktadt de voro belägna i tvänne alldeles skilda bäcken på 

 ett afstånd af omkr. 6 km.) att en närmare beskrifning är onödig. 

 — Här anträffades emellertid ännu ett par arter i den senglaciala^ 

 sötvattenslera, på hvilken mossen hvilade. Jämte lämningar af 



Salix phijliccefolia, 



3Iijriopluillmn sptcatHm i sqamosum, 

 har genom slamning, utförd enligt den af Nathorst - angifna 

 metoden, påträffats blad af 



Dryas ocfopefala och antagligen ett mintlre blad af 



Salix rdicH lata ? 



Dagsmosse (5). I senare tider har denna mosse blifvit 

 synnerligen bekant genom den där försöksvis bedrifna fabrika- 

 tionen af torfkol. De arbeten, som där i och för torfuj)ptag- 

 ning utförts, voro ännu icke af den beskaffenhet, att de lämnat 

 några för mina studier mera gifvande profiler. Enligt uppgift 

 vid torfkolfabriken hafva borrningar på olika ställen angifvit 

 en högst ovanlig mäktighet på torfven. Så pålades för fabriken 

 15 m.. fastän denna endast ligger några hundra meter från Om- 

 bergs här dock brant stupande sida. Vid undersökningar i och 

 för en ytterligare sänkning af Tåkem skall man enligt uppgift 

 ha funnit en mäktighet af något öfver 20 m. (?). Mossens 

 botten visar emellertid rätt betydande reliefolikheter, så att 

 här och där torfvens mäktighet sjunker till endast ett fåtal 

 fot. — Så var fallet nära Alvastra station, där ett dike längs 

 järnvägen visade följande profil: 



1. Underst en lerhaltig, fin kvartssand, innehållande 

 rhizom af Eqiiisefnm (jyalustn?), Phragmifcs och möjligen af 



' Jag anser detta namn lämpligt för de leror, livilka ej innehålla en 

 typiskt alpin eller glacial flora, men äro äldre än asp-björknivån. 



* Om arktiska växtlemningar i Skånes sötvattensbildningar. K. Vet.-Akad. 

 Förh. Öfvers. 1H72 N:o 2 sid. 142. Se äfven samme förf. i K. Vet.-Akad. Handl. 

 Bih. Bd 17. Afd. III X:o 5. (1S1)2). — Då leran var ovanligt härd. har jag först 

 låtit den ligga i en utspädd kalilösning. Se för öfrigt förf:s uppsats: Om metoden 

 för växtpaleontologiska undersökningar af torfmossar, Geol. För. Förh., Bd. 14, 

 sid. 169 (1892). 



