BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BANI) IS. AFD. III. N:0 4. 5 



Il varandra delvis fria. De accessorisk a bildningarnas nedre 

 del fortsattes ända till basen af frnkten och är genom kärl- 

 strängar förenad med fruktskaftet. Den öfre, mera ansvälda 

 delen skjuter fritt uppåt i samma plan, då nemligen de förut 

 omtalade, skiljeväggbildande delarna här af brist på utrymme 

 äro ofjetydligt eller icke alls utvecklade. 



I de flesta fall finnes blott en tydligt utvecklad accesso- 

 risk fruktbladsbildning inuti frukten; den kan bestå af ett 

 eller t va fruktblad. Dock kunna två dylika bildningar före- 

 komma i samma frukt; de äro då fastade vid hvar sin skilje- 

 vägg och kunna stundom delvis sammanväxa med hvarandra. 

 De göra då intryck af en enda fruktbladskropp, som med sina 

 nedre delar är fästad vid en skiljevägg, med sina öfre vid en 

 närliggande. Ofta förekommer dessutom (se fig. 6, v) små 

 tunna, vecklika utskott, utgående från gränsen mellan de 

 accessoriska fruktbladsbildningarna och deras vidfästning på 

 fruktväggen, samt omgifna af de skiljeväggsbildande delarna 

 af de yttre fruktbladen. Dessa utskott är jag böjd att tyda 

 som rudimentära öfvertaliga fruktblad. I ett fall hade till 

 och med ett sådant veck tydligt utbildad fruktbladsstruktur. 



Utom de nu beskrifna sätten för fruktbladsförökning kan, 

 som bekant, äfven ett mera enkelt sätt finnas, da nemligen 

 den reguliära fruktbladskransen blir -l-talig i stället för 3- 

 talig. Det fjärde bladet är här orienteradt på samma sätt 

 som de 3 andra. Detta sätt kan äfven uppträda i förening 

 med något af de två andra. I vissa fall är till och med den 

 ordinära fruktbladkransen 5-talig. 



Anmärkningsvärdt torde vara, att de accessoriska bild- 

 ningarna äro lika lifiigt grönt färgade som de ordinära frukt- 

 bladen, äfven då de sitta inneslutna i frukten, och således äro 

 fullständigt utestängda frän ljuset. ' 



Af det föregående torde framgå, att de nu anförda slagen 

 af öfvertaliga fruktbladsbildningar rätteligen böra Ijetraktas 

 som fall af polyphylli ,'- då ju nämda bildningar synas utgå 

 från basen af frukten och sålunda tillhöra samma bladkrans 

 som de ordinära fruktbladen. Hvarpå det beror, att de yttre 



' Jmf. beträffande analoga fall t. ex. Flahault: Sur la présence de la 

 matiére verte dans les organes actuellement soustraits ä rinliuence de la lumiére. 

 — Bull. de la .Soc. bot. de France 1H79, p. 249 ff. : äfvensom ^'Arbaumont: 

 Simple note sur la production de la chloroi)hvlle dans Tobscurité. — L. c. 

 1880, p. 89 ff. 



^ Jmf. Frank: Die Krankheiten der Pflanzen. Breslau 1880, p. 2G9. 



