BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 18. AFD. III. NIO o. 37 



oregelbundet ställvis utbugtade. I de starkt mot spetsen af- 

 smalnande skotten öfvergår naturligen mot skottets spets 

 cellens form från cylindrisk till stympadt konisk. Aro dessa 

 grenar tornlika, bar toppcellen, sedan tillväxten uppbört, en 

 konisk form med mer eller mindre långt utdragen spets. De 

 långa toppcellerna såväl i skotten som i de växande rötterna 

 äro cylindriska med afrundad spets eller ofta svagt klubblika. 

 Sänkrötternas toppcell bafva stundom en trubbigt kägellik 

 spets, b vars bas i diameter är större än den öfriga delen af 

 cellen. Griprötternas och upplagsrötternas metamorfa delar 

 bestå af celler af mycket olika och stundom ganska oregelbunden 

 form; jfr. tafl. I, iig. 17—18; tafl. II, lig. 20—21; tall. III, 

 tig. 14; tafl. IV, flg. 18; tafl. V, fig. 4. 19—20; tafl. VI, fig. 

 4—5, 19—20; tafl. VII, fig. 19—20. 



Växtens cellulära upphygganåe. Den olikhet i cell- 

 storlek och cellform, som herskar hos olika axlar och i olika 

 regioner af samma axelsystem samt i samma axelsystem under 

 dess olika utvecklingsstadier betingas till öfvervägande del af 

 toppcellens verksamhet och form och förekomsten eller från- 

 varon af interkalära celldelningar och dessas större eller mindre 

 utsträckning inom en gifven region. 



En i stark tillväxt stadd iiufvudgrens hufvudaxel upp- 

 bygges på följande sätt. Dess toppcell växer, innan den delar 

 sig, till en längd, som är många gånger större än tjockleken; 

 jfr. tafl. II, fig. 9; tafl. III, fig. 10; tafl. IV, fig. 12; tafl. VII, 

 fig. 5, 18; tafl. VIII, fig. 6. Denna toppcell delas genom en 

 nära spetsen uppkommande tvärvägg i en liten initialcell och 

 en segmentcell, som är flere gånger så lång som tjock; jfr. 

 tafl. I, fig. 12; tafl. II, fig. 10; tafl. IV, fig. 13; tafl. \, fig. 

 10; tafl. VI, fig. 7. Hos A. centralis (Lyngb.) Iv.jellm. har 

 jag iakttagit en just i delning stadd toppcell af 570 a. längd. 

 Den afskilda initialcellen hade en längd af blott 55 //. Initial- 

 cellen växer, segmentcellen deremot icke åtminstone, så vidt 

 jag kunnat finna, i högre grad. Den senare inträder förr eller 

 senare ånyo i delning och då på likartadt sätt som toppcellen, 

 d. v. s. den delas genom en tvärvägg i en längre basiskop och 

 en kortare akroskop cell, dock är skillnaden mellan dessas 

 längd och tjocklek icke så stor som mellan initial-' och seg- 

 mentcellens; tafl. IV, fig. 13 — 14; tafl. VI, fig. 8. De sålunda 

 genom ett segments delning uppkomna cellerna fortsätta seder- 

 mera att dela sig. Delningen är dock så till vida olika den 



