BIHANG TILL K. SV. YET.-AKAD. HANDL. BAND. 18. AFI). III. X:0 5. 57 



vanligen lika långa till 1' ., gäng sa långa som tjocka, men 

 talrikt förekomma celler, hvilka äro kortare stundom ända 

 till dubbelt kortare än tjocka. 



Med hänsyn till kloroplasten synes denna art nära öfver- 

 ensstämma med föregående. 



Rötterna äro rikt, strödt, motsatt eller gaffellikt greniga. 

 En del äro griprötter med spetsen lik den pa griprötterna af 

 A. hamulosa K.jellm., en del liafva spetsarne utbildade till 

 upplagsorgan. Dessa upplagsnäring förande spetsar likna mest 

 dem hos A. setacea K.jellm.; jfr. tafl. II, fig. '20—21. 



De fertila cellerna äro strödda, enstaka eller 2 — 3-radade. 

 Deras längd vexlar från lika stor som till dubbelt större än 

 tjockleken. De äro sålunda kortare än hos föregående art. 

 Poren är mest belägen ett stycke under cellens öfre \äigg, 

 men af vexlande läge och riktning. Porkanten är fint krenu- 

 lerad. (Beskrifning efter torkadt material.) 



Förekomst. Växten är under sommaren fullt utbildad 

 och fertil. I öfrigt känner jag intet om dess lefnadssätt. 



Uthredning. Hittills endast känd frän Norge, Nordland, 

 der den tagits af Dr. E. Kleen. 



[i. Rami ramulique hamati nuUi. 



+ Ctespites subglobosi, distincte fasciculati; rami 

 principales usque 60 — 80 u. crassi. 



3. Acrosiphouia Binderi (Kg.) Kjellm. mscr. 



Sponyomorpha Binäeri Kg. Spec. Alg. p. 419. 

 Descr. SpoiKjomorpha Binderi Kg. 1. c. 



Fig. > . » Tab. Phyc. IV, t. 78, fig. I. 



Exsicc. - arcta Kjellm. in Wittr. et Nordst. Alg. 



exsicc. N:o 114. 



Anmärkning om artbestämningen. Den växt, hvilken jag 

 på anfördt ställe utdelat under namn Spongomorpha arcta 

 (DiLLW.) Kg. synes mig så nära öfverensstämma med den, 

 hvilken Kutzing beskrifvit och afbildat på angifvet ställe 

 under namn Sp. Binderi (från Helgoland), att jag anser mig 

 tillsvidare böra identifiera den med denna. Den enda an- 

 märkningsvärdare olikhet, som jag kunnat finna, är den, att 

 den skandinaviska växten är något tjockare än enligt Kutzixg's 

 uppgift den frän Helgoland. Men då det är för denna växt 

 karakteristiskt, att inom samma region axlar af betydligt 



