BIHANGTILLK. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 18. AFD. III. N:0 5. 67 



Sidoskott af samma ordning, särskilt de af första, andra 

 och tredje ordningen, äro ofta af olika tjocklek sinsemellan, 

 sidoaxeln ej sällan ända till dubbelt smalare än moderaxeln vid 

 grenens utgångspunkt; jfr. tafl. III, fig. 8. 



Alla skott äro af samma natur, hvarvid dock bör märkas, 

 att vissa skott, särskilt sådana i skottsystemets nedre, äldre 

 del, antingen efter toppcellens bortdöende och bildningen af 

 en ny toppcell eller genom inträdande förändring i toppcellens 

 form, byggnad och verksamhet utbilda en terminal axeldel, 

 som stundom, åtminstone såsom ung, är krokböjd, men i all- 

 mänhet har en byggnad och ett utseende, som mera liknar en 

 rots än ett skotts; jfr. tafl. III, fig. 6 — 7. 



Den yÅgg, genom hvilken ett grenanlag afskiljes från sin 

 modercell, anlägges i många fall ett betydligt stycke från 

 grenanlagets bas, så att stödjecellen kommer att erhålla ett, 

 eller, om grenarne äro motsatta, två längre utskott eller med 

 andra ord blifva tydligt en- eller två-armade; jfr. tafl. III, 

 fig. 8. ^ 



Jag har icke träffat exemplar, hos h vilka den interkalära 

 celldelningen upphört i hela skottsystemet. Hos de i detta 

 afseende längst komna individen har jag funnit hufvudaxeln 

 nedtill bildad af omkring 2 — 3 gånger så långa som tjocka 

 celler, från midten ett stycke uppåt af celler hälften så långa 

 till lika långa som tjocka, med en eller annan cell insprängd 

 här och der, som hade längden dubbelt så stor som tjockleken. 

 Hos gröfre skott är toppcellen omedelbart före delningen om- 

 kring 10, i finare skott ända till 18 gånger längre än tjock; 

 tafl. III, fig. 10. Denna toppcellernas större längd hos 

 denna art än hos den närbeslägtade A. setacea Kjellm. för 

 naturligen det med sig, att segmenten blifva betydligt längre 

 och, då cellernas slutliga längd i förhållande till tjockleken är 

 i det stora hela densamma hos båda arterna, att den inter- 

 kalära celldelningen är mera upjirepad hos A. flaccida Kjellm. 

 än hos A. setacea K.jellm. 



De icke grenbärande skottcellerna äro till formen cylin- 

 driska med eller utan en svag insnöring vid tvärväggarne. 

 Dessa äro mycket ofta i den kortcelliga skottregionen riktade 

 snedt mot cellens längdaxel. 



Kroppsväggen är i skottsystemets nedre del starkt sekun- 

 därt förtjockad. Det åtminstone ända till 12 (x. tjocka sekun- 

 dära lagret är tydligt skiktadt, med förtjockad, afrundad kant 



