88 F. R. KJELLMAN. CHLOROPHYCÉSLÄGTET ACROSIPHONIA. 



mycket stärkeiserika och liafva ofta mycket tjocka, starkt ge- 

 linerade väggar. 



Det är åtminstone två ordningar axlar, som hos denna 

 art blifva fertila, nämligen såväl de gröfre, med lång toppcell 

 växande sidoskotten i hnfvudgrenarne som också de lina lang- 

 celliga grenarne. En följd häraf är, att de fertila cellerna 

 äro af väsentligt olika tjocklek och äfven af betydligt olika 

 längd, i de gröfre axlarne frän kortare till omkring 1^'2 g^iig 

 sä långa eller vanligen ungefär lika långa som tjocka, i de 

 finare grenarne 2 gånger och derutöfver så långa som tjocka. 

 De bilda en till flere langa kedjor i samma gren, mestadels i 

 grenens mellersta del. I de korta fertila cellerna bildas öpp- 

 ningen vanligen vid eller omkring cellens midt, i de långa 

 cellerna oftast strax under den öfre eller strax öfver den undre 

 tvärväggen. Porernas riktning vexlar. (Beskrifning efter 

 lefvande och i sprit förvaradt material). 



Förekomst. Funnen växande epifytisk på Chsetopteris 

 plumosa inom litoralregionens nedre del i en instängd vik, 

 enstaka. Fertil under våren, i slutet af april månad. 



Uthrcdninfj. Bohuslän, Kristineberg, Röbergsvik; sällsynt. 



b. Stolones nulli. 



a. Planta e strato basali bene evoluto, CcVspites plus 

 minus numerosos emittente constituta. 

 + Ca-spites pallide Havo virides, albescentes, opaci. 



15. Acrosiphoiiia pallida Kjellm. mscr. 



A. e strato basali pulvinato, liorisonlali, siibslrato arctf adfixo, caes- 

 pites niuuerosissinios, radiantes, arcte subglobose confertos, decomposito 

 raniosos, ramis subivquicrassis vel subclavatis, densius implicatos, pallide 

 flaA"o virides, albescentes, opacos emittente constituta; ramis principalibus 

 froudis infra apices circa 20 //. crassis, superne peracta divisione inter- 

 calari e cellulis diametro aequalibiis ad duplo longioribus contextis, superne 

 subfasciculatim ramosis, ramis sparsis vel oppositis, inferioribus vagis, 

 superioribus plus minus unilateralibus, iis ejusdem ordinis fere a?qualibiis; 

 cellulis fertilibus in ramis saltim duplicis ordinis seriatis, rare diametro 

 brevioribus, vulgo a?qualibus ad sesquilongioribus. Tab. VII, fig. 11 — 21. 



Exsicc. Sjwngomorpha unckdis Wittr. in Wittr. et Nordst. 

 Alg. exsicc. n:o 116. 



Anm är Ti ning om arten. Vid Skandinaviens kust finnes 

 det en hel del Acrosiphonia-former, tillhörande underslägtet 

 IsochroHS, hvilka allmänt bruka uppfattas såsom tillhörande 



