6 F. R. KJELLMAN. EN NY ORGANISATIONSTYP INOM SLÄGT. LAMINARIA. 



i den anatomiska organisationen, som åtskilnaden mellan dem 

 grundas. Detta framgår tydligen af det tillägg eller den not, 

 som är bifogad diagnosen på slägtet Laminaria; anf. st., sid. 

 89. Den lyder: xHoc genus a prsecedente (Hafgygia) dignosci- 

 tur eo, quod omnes, quas huc retulimus species, in cortice 

 trunci interiore non possident orbem laeunarum muciferarum, 

 quem in antecedente genere cognovimus. Annuli, de quibus 

 supra diximus, sunt longe alius natunE quam ex. gr. annuli 

 Hafgygiarum^ , . . Då de omnämnda »annuli» hos båda släg- 

 tena äro anatomiska företeelser, så är sålunda, såsom jag of- 

 van anfört, slägtindelningen grundad på olikhet i de gröfre 

 anatomiska förhållandena. Med andra ord skulle detta kunna 

 uttryckas så, att inom den grupp, som vanligen uppfattas 

 såsom slägtet Laminaria Lamx, finnas tvenne anatomiska ty- 

 per representerade. Så vidt jag kan finna, blir olikheten mel- 

 lan dessa blott den, att inom den ena, Hafgygia-typen, skot- 

 tets stam eger s. k. väsa mucifera inom den andra, Laminaria- 

 typen, dylika histologiska element eller organ saknas i denna 

 del af skottet — ehuru de kunna finnas i skottets terminala 

 blad. Areschoug anger visserligen, att de s. k. annuli skulle 

 vara longe alius natura? inom båda typerna, men har dock 

 ej klart angifvit, hvari denna väsentliga olikhet består. Hos 

 Hafgj^^gia-typen skulle de kunna följas »per trunci longitu- 

 dinem ; hos Lam in aria -typen uppgifvas de vara fugaces, 

 indeterminati et conferunt tantummodo ad inferiorem trunci 

 partem crassiorem reddendam»; anf. st., sid. 9. I dessa upp- 

 gifter ligger, så vidt jag kan finna, alldeles inga bevis för 

 att »annuli) hos de båda typerna eller slägtena äro af olika, 

 ännu mindre långt olika natur. I begge fallen äro de väl ett 

 uttryck för stammens successiva tilltagande i tjocklek och 

 hela skilnaden blir den, att de hos Hafgygia-typen fram- 

 träda skarpare begränsade och äro följ bara längre upp i stam- 

 men än hos den andra typen. .lag hänvisar för öfrigt härom 

 till M. EosLiE, Ueber die Laminarien Xorwegens — Christiania 

 Vidensk.-Selsk. Forhandl. 1884 n:r 14, sid. 14 och följ. En 

 jemförelse mellan dessa båda anatomiska typer å ena sidan 

 och de förut behandlade habituellt organologiska visar, att 

 icke en del af de senare i hela sin artomfattning kommer 

 att tillhöra den ena, de öfriga den andra anatomiska typen, 

 utan att förhållandet är det, att enskilda arter af olika orga- 

 nologiska typer äro att hänföra till den ena, andra åter af 



