10 F. R. KJELLMAN. EN NY ORGANISATIONSTYP INOM SLÄGT. LAMINARIA. 



gipes BoRi' Ijandformiga, nästan jembreda. men betydligt längre 

 i förhållande till bredden ocli i likhet med dem hos L. soli- 

 dun()ida J. Ag. intagande blott en ringa del af bladets bredd. 

 Deras längd blir stundom mer än en meter, deras största bredd 

 blott 5 cm., under det bladets bredd uppgår till 25 — 30 cm. 

 Också L. japouicd xVresch. med långsträckta, utdraget Ågg- 

 formiga sori tillhör denna typ. 



Hos dessa nu anförda arter bildar, såsom jag angifvit på 

 grund af undersökning af torkade exemplar, hvarje sorus re- 

 dan från början ett helt. Antingen har hos dem sporangie- 

 ställningarnas utveckling börjat liktidigt på hela den area, 

 som kommer att intagas af den slutliga sorus, eller också har 

 deras utveckling fortgått succesivt från ett centrum inom 

 hvarje soral-area. L. hieroglypliica J. Ag. sj^nes, om jag rätt 

 fattat beskrifningen af denna art. företräda en typ, som med 

 hänsyn till sorus såsom fullt utvecklad, öf veren sstämmer med 

 den föregående, särskilt sådan den är uttryckt hos L. Pefcr- 

 seniana Kjellm., men afviker från den genom ett väsentligt 

 olika uppkomstsätt af sorus. Enligt uppgifter lemnade i J. 

 Ag. Laniin.. sid. 12. finnes på hvarje bladyta en sorus, som 

 betäcker, på en smal kant när. hela midtdelen (discus) af 

 bladet, hvilken är af annan beskaffenhet än de sterila kant- 

 delarne. Om den sträcker sig till bladets bas eller icke, är 

 ej angifvet. Men hvarje sorus utgöres af »maculse hierogly- 

 phiccB in bullata parte» (discus) laminse sparsim inchoantes, 

 sensim contluentes' — och slutligen — <per utramque paginam 

 linea marginali excepta expansus . Jag kan ej vidare yttra 

 något bestämdt om denna sorus-typ, då jag icke sett något 

 exemplar af arten, men antar, att äfven om sorus, hvilket 

 väl icke alltid är fallet, vid sin fulla utveckling bildar ett 

 slutet helt, den dock i följd af sin uppkomst ur flere olik- och 

 oregelbundet formade partialsori är vida mera oregelbunden 

 och med mera ojemna, flikiga och uddiga kanter än fallet är hos 

 någon af de förut anförda arterna. Sorus hos L. liicroghjphica 

 J. Ag. synes derför förtjent att upptagas såsom en särskild typ. 



Hos den Laminaria från arktiska haf, som af .T. G. Agardii 

 blifvit kallad L. capcrata De la Pyl., men som jag ansett 

 mig böra benämna L. AgardJiii, utbildas i typiska fall endast 

 en sorus på hvarje bladyta. Den öfverensstämmer i allt huf- 

 vudsakligt med sorus af den först anförda grundtypen, utom 

 deri, att den icke är basal, utan belägen ett längre stycke 



