BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND 18. AFD. III. X:0 7. 15 



bladets breddriktning ocli i regel temligen rikt. stundom upp- 

 repadt greniga med kort timglika eller omvändt äggrunda 

 grenar. På vissa ställen intages hela kantfältets bredd af 

 blott en sorus, på andra ställen finnas två, en yttre och en 

 [nre af nästan lika eller mycket olika storlek eller också tre, 

 1 vilka antingen alla ligga i en tvärrad eller den ena innanför 

 ie två andra. Sori på de båda bladytorna motsvara icke 

 ivarandra livarken till form eller utsträckning. Den region, 

 3om på ena bladytan bär en sorus, kan på den andra vara 

 ?teril eller hafva en sorus af annan form och storlek, h vilket 

 lUtså visar, att dessa sori äro oberoende af hvarandra till sin 

 uppkomst och utveckling. På det fullt fertila exemplar af denna 

 art. som jag sett och hvilket är afbildadt pa den åtföljande 

 taflan, var endast nedre delen af bladet fertil, den öfre steril. 

 Såsom sammanfattning af hvad nu anförts, lemnas här en 

 skematisk öfversigt öfver de soraltyper, hvilka på grund af 

 föreliggande undersökningar enligt min mening skulle kunna 

 urskiljas. 



A. Sori af mediant läge. 



a. Typiskt blott en sorus på hvarje bladyta. 

 a. Denna från början utgörande ett helt. 



+ Sorus utvecklad ofvan bladets bas, omkring och 

 ofvanför dess midt. 



Typ. 1. L. Afjardliii Kjellm. o. a. 



+ + Sorus utvecklad vid bladets bas och 

 O före det nya bladets uppkomst. 



Typ. 2. L. longipcs Bory o. a. 



00 efter det nya bladets uppkomst. 



Typ. 3. L. hullata Kjellm. o. a. 



/^. Sorus uppkommen genom förening af flere par- 

 tialsori. 



Typ. 4. L. Jiieroglyphica J. Ag. 



b. Typiskt flere sori på hvarje bladyta. 

 Typ. 5. L. digitata (L.) Lamx. o. a. 



B. Sori af marginalt läge. 

 a. Sori en — få efter hvarje bladkant, ogrenade. 



«. Sori utvecklade före det nya bladets uppkomst, 

 uppträdande endast på den ena bladytan. 

 Typ. 6. L. angustata Kjellm. 



