12 G. ANDERSSON, VÄXTPALEONTOLOGISKA UNDERS. AF SV. TORFMOSSAR. 



Strandvallen, torflagret och en del af den detta under- 

 liggande sanden lia genomgräfts för att lämna aflopp för en 

 ganska betydlig lagunmosse, belägen något i SSO. om strand- 

 vallen. Själfva vallens krön ligger enligt de GtEERS af- 

 vägning 6,9 m. ö. h., således ungefär vid P. G. i dessa 

 trakter. 



1. Den hufvudsakligen af sand bestående strandvallen. 

 I densamma finnes dock äfven gröfre material fastän i ringa 

 mängd. Vallens mäktighet öfver större delen af torflagret 

 belöper sig till omkring 1,5 ra. 



2. Torf. Med skarp gräns underlagras strandvallen af 

 torfven. Dennas sammanställning är ej helt igenom likformig, 



N S 



h_^ 



Fig. 2. 



Något schtniatisk profil genom den XV. om Listershnfvud undersökta torfbildningen. 

 De punkterade ställena angitVa de platser, pä hvilka talrika lämningar af den nedau 

 beskrifna tloran fuunos. Slublnirue (vid b) i ytan af mossen äro af fur, korsen 

 under (.vid c) ange den del af torfven, där rikligt med förmultund björknäfver iakt- 

 togs, d är strandvallen. 



ty under en del af vallen har det funnits en svag fördjupning i 

 den underliggande sanden, i hvilken genom gyttjebildning ett 

 grundt stagnerande vatten uppstått. Den torf, som bildats 

 i detta, blef därför vida rikare på växtlämningar än den. 

 som bildades några tiotal meter längre åt norr. Förhållan- 

 dena inses bäst af ofvanstående något skematiska profil längs 

 kanalen. Jämte denna på de lokala förhållandena beroende 

 olikhet i torf vens bildning fans äfven en annan, hvilkens 

 orsak är att söka i förhållanden af mera allmän natur. 



Torfvens öfre del innehöll nämligen nästan uteslutande 

 ofantliga massor af rhizom, blad och stamdelar af Phraffniifcs 

 communis. Mycket sällsynt funnos äfven enstaka blad af 

 Älnus glutinosa och Salix caprea. Småningom blef nedåt centi- 

 meter efter centimeter Phragmites sällsyntare på samma gång 

 som bildningen öfvergår i 



en på trädlämningar rik torf. Denna kan på grund af 

 den stora mängden af större och mindre grenar — i norra de- 



