BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 18. AFD. III. X:0 8. 39 



om »Bohusläns geologi» och i kartbladsbeskrifningarne till 

 den af honom utgifna kartan. De nämda förfF. sammanfatta 

 resultatet af den växtpaleontologiska delen af sin undersök- 

 ning i följande ord: /Den lagerföljd, som påstås ha blifvit 

 iakttagen i Danmarks och några andra länders torfmossar, 

 hänvisande på en under olika tider rådande olikhet i träd- 

 vegetationen, hafva vi icke funnit i Bohusläns torfmossar, ' 

 der de olika arterna af löfträden icke blott äro blandade om 

 hvarandra, utan äfven stundom med barrträden. Dock gäller 

 i allmänhet, att löfträden äro lagrade under barrträden och 

 träffas ofta på betydligt djup vid mossens botten, der ock 

 hasselnötter och ekollon talrikt förekomma. — Af de talrika 

 trädlämningar, vi allestädes funnit, kan med säkerhet an- 

 tagas, att hela provinsen fordom egt en yppig skogs- 

 vegetation.» De här citerade allmänna uttalandenas afvikel- 

 ser från hvad jag funnit torde emellertid ej bero på, 

 att iakttagelserna i fältet varit oriktiga, utan fastmera 

 därpå, att de nämda förff. dels ej hållit i sär de mossar, 

 som ligga på olika höjd öfver hafvet och på olika under- 

 lag, dels ej egde de förarbeten, som voro nödvändiga för 

 att ej för mycket generalisera de delvis ganska invecklade 

 förhållanden man här och hvar påträffar. I det följande skall 

 närmare ingås på en del af dessa, här skall endast anmärkas 

 dels att samma lagar, som rådt längre söderut i skogs- 

 vegetationens utveckling, reglerat den äfven här, dels att 

 det förhållandet att ek, hassel m. fl. trädslag finnas på bot- 

 ten af dessa mossar beror på, att de äro jämförelsevis mycket 

 unga. Oftast torde dessa mossar hvila på postglaciala marina 

 sediment, och deras bildning kan således först ha börjat vid 

 en tid, då eken just var det viktigaste skogsträdet i Bohus- 

 läns kusttrakter. Angående den äfven af mig iakttagna öfver- 

 lagringen af fur öfver ekskikt, hänvisas till det följande. 

 — Uppgiften att Prunus Ariuni ofta skulle vara funnen i 

 mellersta skärgårdens mossar torde tarfva ytterligare be- 

 kräftelse; för min del är jag böjd tro att här föreligger en 

 förväxling med Cornus sanc/uinea eller i vissa fall möjligen med 



' De citerade förif:s uppfattning (1. c. sid. 49) att skogsmosse skulle 

 vara detsamma som tyskarnes Hochmoor (vår högmosse. bildad af Sphagna) 

 är beroende på ett misstag. Se den af mig öfversatta uppsatsen: Torfstudiets 

 nuvarande ställning af J. Fruh. — K. Landtbruksakademiens tidskrift 

 1891. 



