14 



modsatte Flanke (I ,1, 11; III, 1, 6; IV, 14; V, 10 A, 12, 18); nogen anatomisk Grund hertil 

 kan jeg ikke paavise. Enkeltvis stillede forekomme ogsaa (f. Ex. il, 1; III, 1). Mellem 

 de enkelte Par er der slørre eller mindre Afstand, hos Podost. CcratopiliyUum indtil 1 l l-i Centi- 

 meter. De opstaa akropetalt, men undertiden anlægges en hel Række Par omtrent 

 samtidig (V, 10 A). 



Skuddene ere altid endogene. De anlægges i de periferiske Dele af Rodens Bark, 

 inden for et eller et Par Lag Celler, der senere gjennembrydes og danne en laset, ring- 

 formet Krave om deres Basis (III, 2, 11 12, 21; V, 18 B). Knoppen anlægges altsaa 

 ikke i Centralcylinderens Periferi, men bringes senere i Forbindelse med denne ved Udvikling 

 af Karstræng-Væv i det mellemliggende Parenkym. Ofte lindes Knopperne endog anlagte 

 paa Dele, som endnu ere dækkede af Rodhætte (III, 2). 



De udviklede Skud staa under forskjellige Vinkler ud fra Roden. Hos Mniopsis 

 Glazioviana staa de næsten opret; hos Mn. Weddelliana ligge de derimod ofte næsten lige 

 ud til Siden, vandret hen over Underlaget (IV, 14), saa at den ene Side (Bugsiden) vender 

 nedad, den anden (Rygsiden) mod Lyset; hos Podoslemon Ceratophyllum danne de sæd- 

 vanlig en Vinkel paa 30-60° med den Flade, over hvilken den bærende Rod kryber (III, 3, 5). 



Hvad enten det ene eller det andet er Tilfældet, ere de stærkt dorsiven trale, 

 den udad (o: bort fra Rodens Symmetriplan) eller nedad vendte Side, Bugsiden, er altid 

 anderledes end den modsatte, indad vendte Side, navnlig med Hensyn til Bladenes Forhold. 

 Den ene Flanke vender mod Rodens Spids (den akroskope), den anden mod dens Basis 

 (den basiskope). Ogsaa i Stænglens indre Bygning viser det dorsiventrale sig. 



Bladstillingen er V2; den ene Bladrække sidder paa den ene Flanke, den anden 

 paa den modsatte, men Randene gribe halvt om paa Stænglens Ryg- og Bugside, omtrent 

 lige meget paa dem begge (sammenlign I, 6 B med 6 C, 10 A med 10 B; II, IF med 

 1 G; IV, 18 A med 18 B, 19 A med 19 B; VI, 13 A med 13 B). Det 1ste Blad paa 

 hvert Skud sidder paa den fra Rodspidsen fjærneste (basiskope) Flanke (f. Ex. IV, 14). 

 Hvert Blad har altsaa en Rand, der vender til samme Side som Stænglens Rygside (den 

 notoskope Rand vil jeg kalde den), og en, som vender mod Stænglens Bugside (den 

 gastroskope Rand). Bladets Overflade skulde egentlig vende indad mod Flanken, som 

 det sidder paa, men der finder altid en saadan Drejning Sted, at Overfladen (Bugfladen, 

 den mod Axen vendte) kommer til at vende mod Skuddets Rygflade, og dets Underflade 

 (Rygfladen) mod Skuddets Bugflade 1 ). Bladenes Bugflader komme, derved alle til at ligge i 



') Jeg har været i Tvivl om, hvad der rettest skulde kaldes Skuddets Bug og Ryg; men i Overens- 

 stemmelse med Goebel, der kalder den mod Moderaxen vendende Side af et Skud for dets Rygside, 

 og med Cario, der hos Tristicha kalder den mod Underlaget vendte Side af Skuddene Bugsiden, 

 og af Hensyn til Castelnavius, Marathrums o. a. Podostemaceers stærkt dorsiventrale Skud, hvis ene 

 Side er tæt trykket til Underlaget og i Uddannelse minder om Rodens Bugside, har jeg valgt 

 oven staaende Betegnelsesmaade. 



