17 



Afsnittene dække hverandre i Knoppen saaledes, at naar Bladet, der er sammen- 

 foldet efter Hoved-Midtnerven med Oversiden indad, betragtes udenfra, ses kun den basi- 

 skope Iland af hvert Afsnit, men ikke den akroskope (IV, 13 o. s. v.); denne er dækket af 

 det ovenover paa samme Side staaende Afsnits basiskope Iland. Dette er hvad Tyskerne 

 kalde «oberschlachlig» Iiladleje, og hvorom Al. Braun siger 1 ), at kun Cycadeerne, Botry- 

 chium, Comptonia, Boronia alata og en Xanthoæylon ere ham bekjendte at have det; det er 

 altsaa en Sjældenhed. 



Med Hensyn til den Side, paa hvilken den første (nederste) sekundære Bladflig af 

 et Blad fremtræder, er der en bestemt Regel: det dannes paa den notoskope, ved Pladens 

 Drejning udad (bort fra Skuddets Symmetriplan) vendte Iland; det andet vil altsaa findes paa 

 den modsatte (I, 2, 3, men især IV, 15, 18, 19; V, 3). Undtagelser gives. 



Nervationen er yderst simpel; den retter sig efter Bladets Forgrening, idet hvert 

 Afsnit modtager en Midtnerve, som ellers ikke forgrener sig (f. Ex. IV, 15, 18, 19, 23). 



Skuddenes Forgrening. 



Den normale Forgrening sker paa en fra det hos Blomsterplanterne sædvanlige meget 

 afvigende Maade. Knopperne staa nemlig ikke i Bladaxlernes Median, men ved Basis af Bladenes 

 notoskope Rand, og uden for Stipien, som ikke kommer til at omfatte dem. Men — som 

 om Knopperne ikke kunde undvære et Dække af en Stipel, — en 2den saadan uddannes, 

 der omfatter Knoppen og helt kan skjule den, saa længe den er ganske lille; denne Stipel 

 vil jeg til Forskjel fra den sædvanlige, kalde den «ydre», fordi den paa Grund af Bladenes 

 Stilling kommer til at staa paa den fra Skuddets Symmetriplan fjærneste Iland og vender 

 bort fra denne, medens den sædvanlige (eller «indre») Stipel vender indad mod den; den har 

 ganske samme Form, som den sædvanlige Stipel, men er oftest lidt mindre og sidder lavere 

 end denne. Hvert Blad, ved hvilket et Sideskud kommer til Udvikling, bliver saaledes 

 udstyret med to Stipler, af hvilke den ene omfatter Hovedaxen, den anden Sideskuddet. 

 Et saadant Blad kunde kaldes «bistipulært» , hvis det ikke var en Regel, at Blade med frie 

 Stipler have to saadanne; jeg vil derfor foreslaa at kalde det «dithecisk», fordi det for- 

 synes med to Hulheder, der omfatte Skuddene. Saadanne ditheciske Blade ses f. Ex.: 

 I, 5, 6D (cl og </), 10 A (c); II, 1 D (p), 5R ( r ), 7 (c); IV, 16, 18 A (cl), 20 (c, cl) o.s.v. 



Det har ofte Udseende af, at Sideskuddet udspringer fra Rladet, og ikke fra Stænglen, 

 paa hvilken dette sidder. Der er imidlertid ikke mere Grund til at anse disse Skud for 

 mere bladbaarne end de sædvanlige Axelknopper, der jo ogsaa ofte synes at tage deres 

 Udspring fra Bladene. 



') Die Frage nach der Gymnosperniie der Cjcadeen. Berl. Akad. Monatsber. 1S75, S. 328. 



Viilensk. Selsk. Skr. 6. Række, naturvidonsk. og math. Afd. II. 1. 



