84 



Blomst S med Blad a' og a 7 . 



— 9 - z> og -J. 



— à — if Og if. 



Desuden findes der nogle ikke mærkede Blomster med tilhørende Lovblade, og en stærkere Forstørrelse vilde 

 lære, at endnu mange liere, ganske smaa Skud ere anlagte. 



Det Spørgsmaal opslaar naturlig , om der ingen Skud findes, som have flere end 

 2 Illade. Dette gjør der ganske sikkert, og det tør aulages, at de først dannede, mere 

 vegetative Skud altid ville have flere, saaledes som det jo ogsaa viste sig hos Podostemon 

 og Mniopsis, men naar en vis Alder er naaet, synes der kun at frembringes tobladede 

 Blomsterskud i et overordentlig stort Antal af Generationer. Et Skud med mere end 2 Løv- 

 blade er afbildet XIII, 2 (Bladene a, u, c, d o. s. v. høre til et og samme Skudi. 



At det hele Skudkomplex ikke kommer til at ligge i en eneste udstrakt Plade, 

 følger af Bladstillingsmaaden , og vil ogsaa lettelig fremgaa ved en Betragtning af Dia- 

 grammet i XV, 10. 



Paa ganske samme Maade ere de rigere forgrenede Skud hos Podostemon og 

 Mniopsis skeformig hule i deres øvre Ender, hvilket kan ses af V, 1, skjønt ikke saa tyde- 

 lig, som jeg havde ønsket at fremstille det. 



Fig. 3, Tav. XIII, viser, at de aldre Bladpar komme til at sidde i en Indbngtning 

 paa Ilanden af det thalluslignende Legeme; dette er en Følge af, at der paa hver Side af 

 dem Ondes Væxtpunkter (Sideaxer), som grundlægge nye Skudkomplexer, der for at faa 

 Plads maa hvælve sig lidt frem uden for de ældre. 



Det næste, der bliver at forklare, er, hvorledes Blomsterne, som jo ere terminale 

 paa deres relative Hovedaxer, komme til at ligge indesluttede i det hidtil som en fladt udbredt 

 Stængel betragtede løvlignende Legeme, og langt fjærnede fra dettes Band, saaledes som 

 f. Ex. Blomst 2 i Fig. 3 E. Hermed forholder det sig saaledes. Blomsterne ere i Virkelig- 

 heden ganske exogene, og naar man gaar tilbage til de alleryngste Udviklingstrin (se f. Ex. 

 de to Blomster XIII, 19, som ligge mellem ß — o og a — a), finde vi dem ogsaa meget tydelig 

 liggende frit mellem Foddelene af to unge, ulige store Blade og i umiddelbar Forbindelse med 

 Omverdenen , men meget hurtig begynde de omgivende, til selve lilomstens Skud hørende, 

 Blade at voxe op omkring Blomsten og tillige sammen indbyrdes, og det ender med, at denne 

 kommer lil at ligge dybt indsænket i det kjødfulde og løvlignende, blegt grønne, straaleformig 

 og dikotomisk delte «Lov», der altsaa viser sig for en særdeles stor Del at være dannet af 

 sammenvoxede Foddele af Blade. Det er ganske bekvemt at have en fælles Benæv- 

 nelse for dette af Stængel- og Bladdele dannede Legeme, og jeg vil derfor i det følgende 

 benævne det »Løvet» eller «det løvlignende Legeme». Til enhver Tid kan der paavises en 

 snæver Kanal, som fører ned til Blomsten, men som er saa snæver, at den i Tværsnit ved 

 en Forstørrelse af c. 200 Gange ikke viser sig større end som i XIII, li. I Begyndelsen, 

 indtil jeg blev nøjere bekjendt med Sammenhængen, antog jeg den paa Tværsnit gjennem 



