21 '■* 



Paa den ene Side af denne Art staar Castelnavia prtnceps; Rødder synes her at 



mangle fuldstændig; Skuddene ere særdeles rigt forgrenede og en Mængde Skudgenerationer 

 komme lil Udvikling; der fremkommer et af sammensmællede Stængel- og Bladdele dannel 

 iliallnslignende assimilerende Legeme, og Bladene ere store og meget fint delte. 



Paa den anden Side af Podostemon Ccratophyllum staa først Mniopsis- Arterne. 

 Rødderne ere ubegrænsede, men blive ofte en bel Del bredere end bos Podostemon (indtil 

 2 — 3 i\i m . brede), medens Skuddene ere mindre, samt mindre forgrenede og mindre blad- 

 rige, altsaa i det hele mindre kraftige Assirnilationsorganer (IV, 14 o. s. v.). Hos Dicræa 

 elongata, til hvilken D. dichotoma aabenbart slutter sig, er der krybende Rødder, fra hvilke 

 andre og oprette Rødder udgaa; disse ere aabenbart begrænsede i deres Væxt, trinde 

 og sikkerlig mere klorofylholdige end de først nævnte Arter; Rodskuddene ere derimod 

 ganske ugrenede, samt ubetydelige i Størrelse og Bladrigdom (X, I, 2, 20, 22 o. s. v.). Ilos 

 Dicræa algæformis og D. stylosa blive de oprette Rødder til brede, baandformede , i deres 

 Længdevæxt begrænsede, stærkt klorofylholdige Legemer, altsaa til kraftige Assimilations- 

 organer, og samtidig hermed reduceres Rodskuddene til omtrent intet i vegetativ [len- 

 seende; Roden har overtaget den Rolle, som ellers tildeles Stængler og Rlade (XII, I). 

 Noget videre i samme Retning gaar den i 'lab. IX, Fig. 55, afbildede (ubestemte) indiske 

 Podostemacé, idet Roden er bleven Telativ bredere og mere thalluslignende. Naturen gaar 

 imidlertid endnu et Skridt videre, men da jeg hidtil ikke har andet end tørt Materiale af 

 de paagjældende Planter, udsætter jeg Bearbejdelsen af dem en Stund endnu; jeg tænker 

 paa saadanne Arter som Hydrobryum olivaceum, afbildet efter et tørret Exemplar Tav. 1\, 

 Fig. 54. Saa vidt jeg ser, er Roden her omdannet til det brede, i Omkreds næsten kreds- 

 formige, bladagtige, uregelmæssig lappede, sikkerlig grønne Legeme, der ligger tæt tiltrykt 

 til Underlaget og paa en ganske mærkelig Maade gjengiver et Liken-Løvs Udseende, og fra 

 hvis hele Flade der, som det synes uden Orden, udgaa uanselige Blomsterskud ; at disse ere 

 endogene, derfor tale de Spalter i Moderorganet, der ses ved hvert Skuds Grund (se f. Ex. 

 Figurens højre Side). Paa ganske den samme Maade som denne Plantes maa sikkert ogsaa 

 liere andre Podostemaceers vegetative Organer opfattes, f. Ex. Terniolas, (Tulasnes Mono- 

 grafi, Tav. 13, III). 



Sammenholdes hermed, hvad ovenfor meddeltes om Castelnavia, vil man se, at Ud- 

 viklingen fra Former, som Podostemon Ceratophyllum, der aabenbart i vegetativ Henseende 

 fjærner sig mindst fra de sædvanlige Planteformer, er gaaet ad to Veje, der begge ende 

 med et løvlignende Legeme, men i det ene Tilfælde er dette et af sammensmæltede Stængel- 

 og Bladdele dannet Skudkomplex, i det andet Tilfælde er det en Rod, iler hidtil er ene- 

 staaende i Henseende til Metamorfose og som er Plantens næsten eneste Assimilationsorgan 

 af løvlignende Bygning. 



