1 02 26 



perne staaende som lo kraftige hornformede Legemer, der rage ud af den Hule, hvori 

 Blomsten sidder nedsænket (XV, 17 og XIII, 15). 



Det dorsiventrale , uregelmæssige i den hele Blomst gjør sig ogsaa gjældende i 

 Støvknappernes Former; hver Knap er altid skjæv paa en lignende Maade som hos visse 

 Labiatiflorer (f. Ex. Acanthaceer), i det den ene Halvdel, nemlig den indad, mod Blomstens 

 Symmetriplan vendende, er mindre end den udad vendte og sidder vel og en Smule højere 

 (VII, 3, 8; VIII, 18; IX, 49, 50; XI, 8; XII, 8). Denne Skjævhed staar sikkert ogsaa i For- 

 bindelse med den stærke Dorsiventralitet og med det Tryk, som Knapperne i Knaplejet ere 

 udsatte for. Hos Castelnavia er Knappen symmetrisk. 



Støvknapperne ere for øvrigt indad vendte, basiflxe eller kun ganske lidt dorsifixe, 

 fra først af paa sædvanlig Vis 4-rummede; de aabne sig med to Længdespalter. Castel- 

 navia's afvige fra de andres derved, at Rygsiden er saa hvælvet og uden nogen Fure; 

 tillige er Knappen lidt stærkere udskaaren ved Grunden (XIV, 1). 



Jeg har hos alle Arter inden for Overhuden fundet fibrøse Celler med ring-, halv- 

 ring-, skrue- eller netformige Fortykkelser, paa den indre Væg især, dannende et eller paa 

 Rummenes Indersider flere (4 — 5) Lag helt rundt om Rummene (VII, 14). De fibrose Celler 

 ere især strakte i tangential-horisontal Retning, Overhudens derimod langential-lodret 

 (VII, 15; XIV, 24). 



Udviklingen af Støvknappen har jeg ikke fulgt; kun nogle faa ganske unge 

 Stadier ere blevne undersøgte. De fremviste ved Tværsnit en Gruppe nydannede Celler 

 inden for Epidermis, men Anordningen af dem var ikke saa regelmæssig som ellers (XIV, 22). 



Pollenkornene ere enlige bos Castelnavia (XIV, 25), men forenede to og to i et 

 sammensat Korn hos Podostemon Ceratophyllum (VII, 16), Mniopsis (VIII, 19 — 25; IX, 51 — 52), 

 Dicræa (XI, 13). De ere lidt nedtrykt-kuglerunde og sædvanlig 4 ( — 5)-lappede, det vil sige, 

 stærkt udhvælvede paa fire eller fem fra Pol til Pol rækkende Partier, der tillige ere fint 

 punkterdde, medens de mellemliggende Partier ere glatte; fra disse sidste er det, at Støv- 

 rørsdannelsen finder Sted (VIII, 21, 24, 25 ; XI, 13). Ikke sjælden ere de to Celler i Kornet 

 ulige dannede, i det den ene er lappet og prikket, samt tilsyneladende helt udviklet, medens 

 den anden gjør et umodent Indtryk, er kuglerund, ulappet, glat, og ofte uprikket (VIII, 19; 

 IX, 51). Dog kunne ogsaa ganske kuglerunde Korn være prikkede. Jeg har ikke set 

 Støvrør udvikle sig fra disse kuglerunde (se f. Ex. XI, 13 6). Begge Celler i et helt ud- 

 viklet Korn kunne danne Støvrør. 



I Castelnavia s Korn fandt jeg ofte to Cellekjærner , og ligeledes har jeg under- 

 tiden ogsaa hos de andre Arter fundet to tættere Protoplasmakugler i hver Celle, som 

 jeg maa tyde som Cellekjærner (VIII, 23), men det var langt fra altid Tilfældet. Om 

 disse Cellekjærner bør sættes homologe med de først af Strasburger hos mange Fanero- 



