168 4 



Man vil her kunne gjøre den Indvending, at Atomernes indre Bevægelser ligeledes 

 ere en uomstødelig Kjendsgjerning, som ogsaa maa tages med i Betragtning. Efter de for 

 Tiden gængse Forestillinger ere disse Bevægelser af en dobbelt Art, dels nemlig saadanne 

 som antages at være identiske med Varmen, dels andre, som foregaa i Takt med Lyssving- 

 ningerne og som antages at være Aarsagen til Legemernes Absorbtion og Udstraaling af Lyset. 



Skjøndt jeg ingenlunde anser Identiteten af Varmen og de indre molekulære Be- 

 vægelser for bevist, saa betvivler jeg dog aldeles ikke saadanne Bevægelsers Existens, men 

 de Hastigheder, hvorom her er Tale, ville i Sammenligning med Lysets Hastighed altid være 

 saa smaa, at de ingen kjendelig Indflydelse kunne faa paa Lysbevægelserne. Det eneste 

 bekjendte Spor af en Indvirkning af Legemernes Bevægelser paa Lyset (bortset fra et meget 

 tvivlsomt, 33 Aar gammelt Forsøg af Fizeau over Lysets Gjennemgang gjennem strømmende 

 Vand) er Stjernernes Aberration, men de molekulære Hastigheder ere endnu langt mindre 

 end Jordens Hastighed i Verdensrummet. 



Den . anden Art af Bevægelser danner Grundlaget for de nyere Lystheoretikeres 

 Arbejder over Absorbtionen og Emissionen. Mod Antagelsen af disse Bevægelser kunde 

 strax gjøres den Indvending, at naar et Legemes Atomer skulde ligesom Lyset kunne udføre 

 500 Billioner Svingninger i Sekundet, saa maatte der være saa uhyre Kræfter tilstede i 

 Legemets Indre, at en Forskydeise af en Billiontedel Millimeter fra Ligevægtsstillingen 

 af de i et Gram indeholdte Atomer vilde udkræve et Tryk af en Billion Kilogram. Denne 

 Hypothese er dog ikke opfunden for at forklare en eller anden umiddelbart ved Lyset frem- 

 kaldt Massebevægelse, da vi overhovedet ikke kjende nogen saadan Virkning af Lyset, men 

 kun til Forklaringen af visse optiske Fænomener, som inaaske ogsaa kunde forklares paa 

 anden Maade. Hvorledes nu dette end forholder sig, saa vil det dog i ethvert Tilfælde være 

 nødvendigt først at beregne Medsvingningerne af det Atomerne omgivende Lysmedium 

 under Forudsætning af, at Atomerne ere i Hvile. Skulde det derefter vise sig nødvendigt 

 at antage Atomernes Medsvingninger, saa vilde disse altid bagefter kunne medtages i 

 Regningen. 



De almindelig anerkjendte Love for Lysets Svingninger i et isolropt og fuldkommen 

 homogent Medium kunne udtrykkes ved følgende Ligninger: 



J2S " ~~ aW 2 ' a*dt*' - " aW 1 \ 



dÇ drj dZ - | 



dx dy dz 



idet £, y, f ere Lyssvingningernes Komposanter og 



d?_ d^ d* 



dV i + ~dJ 2+ dz 

 a betegner her Lysets konstante Forplantningshastighed 



^2 J„2 + J„2 + -jus • 



