85 261 



Senere Anni. Klier Fuldendelsen ;il del roreliggende arbejde er jeg bleven bekjendl 

 med lo undre værdifulde Bidrag til Beregning af Integrallogarithmen. Det ene er den ovenfor 

 nævnte Tavle af Stenberg, af hvilket Værk jeg tidligere kun kjendle anden Del, der gaar 

 lil /v/(10 3 ' 5 ), medens det senere er lykkedes mig at erhverve el fuldslændigt Exemplar af 

 Tavlen. Det viste sig da, al Forfatteren i en Pars III, udkommen 1871, har fortsat Tavlen 

 fra /^'(lO 35 ) indtil Li[10 la ). Argumenterne ere de Briggiske Logarithmer med Interval 

 (XII. Værdierne ere beregnede med li Cifre, og der er tilføjet Differenser for at lette 

 Interpolationen, medens Forfatteren dog ikke har været opmærksom paa Hensigtsmæssig- 

 heden af et tabulere \og Li(x) i Stedet for selve Li{æ), hvorved Tavlens Omfang vilde have 

 kunnet indskrænkes betydeligt. Men i hvert Fald fortjener Arbejdet den største Anerkjen- 

 delse, og det maa kun beklages, at Tavlen synes at være en Sjældenhed. Hverken Glaisher 

 eller afdøde Professor Oppermann, som maatte anses for at have særligt Kjendskab til, 

 hvad der var udrettet paa dette Omraade, have omtalt denne sidste Del af Tavlen, og det 

 Exemplar, hvoraf jeg er kommen i Besiddelse, har maattet forskaffes ad antikvarisk Vej. 



I Indledningen til 3dje Del af sin Tavle gjør Stenberg Rede for, hvorledes denne 

 Del er beregnet, og udvikler blandt andet de selvsamme Formler, som ere anførte ovenfor, 

 tilligemed forskj eilige andre lignende, som han har benyttet til Beregning af de Fundamental- 

 værdier, som ligge lil Grund for haus Tavle. 



Det andet Bidrag indeholdes i afdøde Professor Oppermann 's Papirer. Det er 

 bekjendt, at denne Mathematiker beskjæftigede sig med Beregning af Integrallogarithmer, 

 men om den Methode, han benyttede, har han ikke givet nogen Meddelelse. Af hans 

 mundtlige Udsagn fremgik kun, at han anlagde sin Regning saaledes, at den med det samme 

 kunde give Værdierne af de. sukcessive Differentialkoefficienter. Heller ikke i hans Papirer 

 indeholdes nogen sammenhængende Meddelelse om dette Punkt, men derimod findes de 

 originale Beregninger, som han har foretaget, og af disse er det ikke vanskeligt at se, 

 hvorledes Regningen er udfort. Fremgangsmaaden, som i Virkeligheden er særdeles elegant, 

 kan udtrvkkes ved Formlerne 



(11) 



(12| 



Disse Formler tilstede, naar først Potenserne af e ere beregnede, en rekurrent Beregning 

 af de enkelte Led og give derefter Værdierne af begge Integraler 



