11 319 



t = 35°3i. k.AD - ö + 8891j3 



h. BD = tf-f 3961,0 

 hvoraf k.ÅB = 4930,3 (ber. 4930,1). 



Beregningen er udført efter Formlen 



k.ÅB = 4775,0 il +0,000916i). 

 De saaledes fundne Koefficienter for den apparente Modslandsforøgelse af Kviksølv i Glasrør 

 ved en Opvarmning af 1° ere altsaa 



0,0009013 mellem 0° og 27°32, 



0,ooo9lö mellem 8°32 og 35°31 , 

 hvilke Koefficienter ere lidt større end den af Len/, fundne og temmelig nær overens- 

 stemmende med de af Siemens og for nylig af Mascart fundne Koefficienter. 



IV. Kapillaritetens Indflydelse paa Kviksølvets Ledningsevne. 



1 et af den internationale elektriske Konferences Moder i 1882 henledede Becquerel 1 ! 

 Opmærksomheden paa ovennævnte Fejlkilde, i hvilken Anledning Helmholtz oplyste, at 

 Siemens bestandig havde fundet den største Overensstemmelse mellem den iagttagne og 

 den beregnede Modstand af Kviksølvsøjler, hvis Diameter varierede fra 1 til 2 n,m , ligesom 

 ogsaa Bosscha meddelte, at Bink i Delft havde anstillet Sammenligninger med forskjellige 

 Bør og fundet en Overensstemmelse indtil ^Vo- D a miDe absolute Modstandsmaalinger 

 skulde udføres med Søjler paa 2 og 3 Centimeters Diameter, medens Normalmaalet skulde 

 henføres til en Søjle paa 1 Kvadratmillimeters Gjennemsnit, ansaa jeg det dog for nød- 

 vendigt selv ved nøjagtige Forsøg at undersøge, hvorvidt de molekulære Forandringer i 

 Kviksølvets Overflade langs Glasrørets Vægge kunde hidføre nogen kjendelig Forandring i 

 Kviksølvets Ledningsevne. 



De første Forsøg anstilledes med et al tykke Spejlglasplader dannet Trug. Paa et 

 Underlag af Spejlglas vare to, l m høje slebne Glasstrimler befæstede med Fiskelim i en 

 Afstand af 2™ fra hinanden; to Staalplader dannede Enderne af det saaledes dannede Trug. 

 Dette blev fyldt med Kviksølv og tæt over Kviksølvets Overflade var en Spejlglasplade 

 anbragt. 1 denne befandt sig to større og to mindre Huller, i hvilke sidste to Syuaale 

 vare befæstede vinkelret paa Pladen. Disse vare forbundne med Galvanometret, medens en 

 stærk Strøm lededes gjennem Trugets Endeflader og de i Nærheden af Galvanometret 

 opstillede to Traadruller. Modstanden af Kviksølvsøjlen imellem de to Naalespidser blev 

 saaledes bestemt ligesom i de tidligere Forsøg, og der undersøgtes nu, hvilken Forskjel i 

 Modstanden der indtraadte, naar Dækpladen førtes ned til Berøring med Kviksølvets Overflade. 



Procès-verbaux, s. 68. 1882. 



il- 



