332 24 



Rør II, BC, Kobberskive. Værdierne af n : 



351,5, 325,2, 341,4, 324,6, 

 Middel 335,7. 



Ved modsat Rotation: 



349,8, 324,8, 343,8, 321,5, 

 Middel 335,0. 



m = 12, p = 940, s = 1 , a = 1,01915, t = 18°,73, R = 0,00025904, 



C= 39571,0, hvorefter erholdes 



1 Kviksølvenhed = 0,94410 abs. Ohm. 



Ror II, CD, Kobberskive. Værdierne af n: 



432,8, 435,9, 436,1, 441,2, 



Middel 436,5. t = 18°,32, a = 1,01935. 

 Ved modsat Rotation: 



487.7, 518,4, 496,0, 518,2, 



495.8, 522,0, 484,2, 511,6, 

 Middel 504,24. t = I8°,36, a = 1,01945. 



m = 12, p = 941,5, R = 0,00026279, C = 39562,2, 



hvorefter erholdes 



1 Kviksølvenhed = 0,94391 abs. Ohm . 



Af disse Maalingsresultater i Forening fremgaar som det sandsyn- 

 ligste Enderesultat 



1 Kviksølvenhed = 0,9440 abs. Ohm 

 I abs. Ohm = 1,0593 Kviksølvenhed. 

 Dette Resultat stemmer paa det nærmeste overens med de af F. Kohl rausch og Roi li 

 fundne, medens de benyttede Methoder alle ere væsentlig forskjellige. Overhovedet frem- 

 gaar det af samtlige Resultater, som have været forelagte den internationale Konference, — 

 navnlig efter at nylig Wild ved Korrektionen af en Fejl er kommen til et Resultat, som 

 er i nøje Overensstemmelse med Middelværdien af de øvrige, — at næppe nogen af de 

 anvendte forskjellige Methoder medføre konstante Fejl. 



Jeg havde selv næret Betænkelighed ved Anvendelsen af variable Strømme, idet der 

 var Mulighed for, at indre thermoelektriske Forskjelligheder i en Leder kunde have samme 

 Virkning som f. Ex. Polarisationen i en Elektrolyt og navnlig gjøre Modstanden ved variable 

 Strømme mindre end ved konstante Strømme. Denne Betænkelighed kan jeg nu ganske 

 opgive, og jeg er ogsaa ad andre Veje naaet til samme Resultat. 



Saavel ved mine relative som absolute Modstandsbestemmelser , der bleve udførte 

 med konstante Strømme, har jeg nemlig hyppig gjenlaget de samme Maalinger med inter- 

 mitterende Strømme, men i intet Tilfælde har der vist sig nogen som helst Forskjel i 



