13 347 



Som del vil ses af ovenslaaende Tabel, have tiere Arter en særdeles \i<l geografisk 

 Udbredelse, hvilket er let forklarligt, naar man erindrer, at Salperne ere Bøisødyr og snu- 

 ledes med de forskjellige Strømninger kunne føres langt omkring. Fra de arktiske Have 

 kjendes ingen Salper. Heller ikke er det mig bekjendt, at de nogensinde cre sete i danske 

 Farvande. 



Kor Atlanterhavets Vedkommende, hvilket Verdenshav er bedst undersøgt og rigest 

 repræsenteret paa universitetets Zoologiske Museum, kan jeg angive den omtrentlige Nord- 

 grændse for de fleste Arter. 



Salpa runcinata-fusiformis Nordgrændse gaar saaledes fra 61° N. B. paa Norges 

 Kyst over Færøerne til henimod Grønlands Sydspids, hvor den er truffet paa ca. 59° N. I!. 



Salpa democratica- mn er onata kjendes ligeledes fra 61° N.B. paa Norges Kyst, men 

 dens Nordgrændse falder strax stærkt mod S.V. ned over Hebriderne og gaar derfra lil 

 Gap God paa Nordamerikas Ostkyst. 



Salpa pinnata, scutigera-confoederala, africana-maxhna og cordiformis-zonaria træffes 

 saa langt Nord paa som ved Indløbet lil Kanalen. 



Salpa costata-Tilem' Nordgrændse synes al gaa fra den pyrenæiskc Halvøs Nord- 

 vestspids ud over Azorerne. 



Salpa affinis er ikke truffet nordligere end ved de Kanariske Øer, medens Salpa 

 eyUndriea i ethvert Tilfælde paa Universitetets Zoologiske Museum ikke haves længere Nord 

 fra end 20° N. B. 



Syd paa kjendes Salper saa langt som til Gap Horn, altsaa ca. 55° S. 15. 



Fra de øvrige Verdenshave foreligger der kun saa spredte Oplysninger om Salpernes 

 Forekomst og Udbredningsforhold, at der ikke kan siges noget i Almindelighed derom. 



Oversigt over Salpe-Formerne. 



A. Tarmkanalen udstrakt eller dannende en vid Krumning, ikke nucleus-formigt sammen- 

 rullet (Cyclosalpa, Blainv.): 



I. Kjedesalper med flnneformigt Vedhæng paa Bugsiden: 

 a. Åabningerne endestillede: 



*) Et liniedannel, violet (i Spir. hvidt) Kirtelorgan paa hver Side af Ryggen; 

 Tarmkanalen bøier sig fra Maven nedad og løber langt fortil hen under 

 Bugfuren Salpa pinnata, Forsk., pr.gr. 



