358 24 



Kjcdesalpen (pi-oles gregata). 



Kroppen er langstrakt, fladtrykt; det finneformige Vedhæng paa Bugsiden, hvormed 

 Hyret er — eller har været — forbundet med de øvrige Medlemmer af Kjeden, strækker 

 sig noget længere bagtil end hos Salpa pinnata. Det største Exemplar var 36 mm langt og 

 havde i sig et Foster af ca. I0 mm Længde. 



Kappen er meget tyk og geléagtig. 



Aabningerne ere endestillede. Mundaabningen ses som en bred Tværspalte paa 

 Forenden. Kloakaabningen er rund; den sidder paa Spidsen af den tndformige , med rig 

 Ringmuskulatur udstyrede Bagende. 



Kropmusklerne ere 5 i Tallet. De ere parallele og alle — med Undtagelse af de 

 to bageste, der gaa bælteformigt rundt om Dyret — afbrudte midt paa Bugen. Iste Krop- 

 muskel, der paa hver Side afgiver to fortil løbende og konvergerende Grene, som forene 

 sig med Mundaabningens Muskelsystem, krummer sig midt paa Hyggen noget bagud. 

 4de Kropmuskel udsender paa hver Side en Gren, som løber nedad hen foran Tarmkanalen; 

 den samme 4de Kropmuskel staar noget længere nede mod Bugfladen ved en anden Gren 

 i Forbindelse med 5te Kropmuskel. 



Mundhulen er cylindrisk, bredest fortil, gaar jævnt over i det bagtil noget ind- 

 snevrede Kloakrum. 



Nerveknuden er kugleformig og ligger lige foran Iste Kropmuskel, langt bagenfor 

 Gjællerørets forreste Ende; Synsorganet er cylinderformigt, temmelig hait og smalt. 



Fimreorganet ligger tæt foran Gjællerøret; det er fladt med bred, lappet Forrand; 

 bagtil er det spidst; idet hele taget har det Form som en bred, kort Vifte med bagud 

 rettet Haandtag. 



Gjællerøret er langt og noget spinklere end hos Salpa pinnata, den forreste Ende 

 er fastgjort til Mundhulens Loft paa Strækningen fra Fimreorganet til lidt bag ved Iste 

 Kropmuskel. 



Bugfuren begynder tæt indenfor Mundaabningen, er svagt opadkrummet i sin 

 forreste Ende og løber helt hen til Svælget. 



Tarmkanalen danner her i Modsætning til Forholdet hos Salpa pinnata en stor, 

 aaben Løkke, en Slags Tilløb til at antage den fra de fleste Salper kjendte Nucleus-Form. 

 Svælget er rummeligt, tragtformigt; Spiserøret, som er meget snevert og kort, gaar nedad, 

 over i en rummelig Mave, der ikke er udstyret med blindsækagligt Vedhæng. Maven 

 fortsætter sig i Spiserørets Retning skraat nedad tilhøire og gaar dernæst over i en snever 

 Tarm, som snart danner et Knæ og løber et Stykke fortil, hvorpaa den atter danner et 

 Knæ og stiger skraat opad tilvenstre; endelig dreier Endetarmen, som løber skraat opad, 

 bagtil og udmunder i en snever Anus, et Slykke bagved Svælget, tilvenstre for Midiplanen. 



