458 8 



til at adskille den fra alle andre, allsaa uden al Tvetydighed og Ubestemthed, maa \i dog 

 for Sikkerheds Skyld give saadanne Bestemmelser det særlige Navn af entydige Bestem- 

 melser i Modsætning til tvetydige og flertydige ja delvis ubestemte Bestemmelser. Helt 

 ville vi ikke bortvise de mindre skarpe Bestemmelser fra Omtale her, thi Mathematiken giver 

 jo paa dens senere Trin Midler ogsaa til Behandling af disse saavel som til Behandling af 

 visse sammensat relative Bestemmelser. Men fortrinsvis og foreløbig udelukkende holde vi 

 os til de entydige Bestemmelser som de simpleste, og vi gjøre tilmed et Udvalg af de sim- 

 pleste iblandt dem. 



Alle de entydige Bestemmelser ville, medens de ligefrem anvise os, hvorledes vi 

 med en Begyndelsesforesliliing fremkalde en Slulningsforestilling, tillige omvendt kunne tjene 

 til at bestemme Begyndelsesforestillingerne, idet vi gaa tilbage ud fra Slutningsforestillingen. 

 Da Begyndelsesforestillingen bar fremkaldt denne, maa den være en af dem, som kan frem- 

 kalde den ; men at den fremadgaaende Bestemmelse var entydig, sikrer os paa ingen Maade, 

 at den tilbagegaaende Bestemmelse ogsaa er det, man kan endog meget let finde, Exempter 

 paa, at den tilbagegaaende Bestemmelse mangler saameget, at den bliver tvetydig eller 

 ubestemt. Aahenbart finde vi de simpleste Forhold ved Bestemmelser, der ero saa fuld- 

 stændige — fuldstændig entydige —, at de ogsaa give entydig Anvisning angaaende 

 den tilsvarende tilbagegaaende Bestemmelse. 



Vi behandle altsaa kun saadanne Forestillinger, hvis Bestemmelser ere ubetinget 

 enkelt relative og fuldstændig entydige; men til Skjærpelse af den sproglige For- 

 bindelse af disse Ord bemærke vi endnu, at vi opfatte Forbindelsen mellem denne Defini- 

 tions to Led saaledes, at idet den ubetinget enkelte Relativitet skal forstaas saaledes , at 

 Bestemmelsen af den ene Forestilling ved den anden er én , saa skal dette i Forbindelse 

 med den fuldstændige Entydighed forstaas saaledes, at ogsaa de tilbagegaaende Bestem- 

 melser, hvis der synes at være flere, dog entydig føre til en og samme Begyndelsesfore- 

 sliliing ud fra enhver Slutningsforestillmg, til hvilken man er kommet ved en af dem. 



De ubetinget enkelt relative og fuldstændig entydige Bestemmelser 

 ville vi fremtidig kalde Numeraler, idet vi med dette Navn antyde, at indenfor den der- 

 med definerede Slags Bestemmelser findes alt, hvad der ligner Tallene — altsaa baade Tal- 

 lene og de Bestemmelser, som der kan være Tale om at forvexle med Tal. 



Da Numeralets Definition er flerleddet, uden at det kan bevises, at det ene Led 

 ikke logisk udelukker det andet; da vi altsaa kun have en subjektiv erfaringsmæssig Sik- 

 kerhed for dens Berettigelse, maa vi betegne denne Definition som axiomatisk ; og i endnu 

 linjere Grad vil dette gjælde om den senere Definition af Tallet, som bygges paa Nume- 

 ralets Definition. 



Identitetsbestemmelsen: uforandret det samme eller lig, er el Numeral. Del 

 er en enkell relativ Bestemmelse, thi den bestemmer ved én Forestilling; og det er en 



