36 14 



Epignath 1 ). Forste Kæbefod (Fig. il): Epignathen ligner Penæus'; Exognatlien har den 

 samme Brede og Korthed som hos Penæus; Lac. externa har den samme lille extra Tygge- 

 flig; den er i Reglen delt i 3 (hos en enkelt Art efter Kröyer i 4) Led; Endognathen rager 

 som hos Pen. ud over Exognathen. — Anden Maxille (Fig. 73): Den bageste Lobus af 

 Lac. int. mangler ganske (den var lille hos Pen.); Palpen er ikke som hos Pen. og Sicyori. 

 indsnævret i Spidsen; derimod har den i Spidsen nogle udaddrejede Börster, som vi gen- 

 finder hos Penæus, men savner hos Sicyonia. Forste Maxille (Fig. 103) har Spidsen af 

 Palpen indsnævret (= Penæus); paa sin Yderrand har Palpen et Par Haar siddende paa 

 det Sted, hvor vi hos Penæus og Sicyonia havde en stærkt haarbesat Proces; den bageste 

 Tyggeflig (Lac int.) som hos Penæus afrundet. Mandiblen: Palpen lang, i Forhold til 

 Længden ikke bred, 3-leddet, inderste Led kort. Den meget skarpe skærende Del af Man- 

 diblen er stor i Forhold til den knusende, iovrigt omtrent som hos Penæus; Indsnittet 

 indenfor Spidsen ligesom hos denne tydeligst paa venstre Mandibel. — Antennerne: 

 I. og 5. Led storre end hos Penæus, Squama smallere, Tornen næsten i Spidsen. An- 

 tennulerne ligesom hos Penæus: den ydre ovre Svøbe forneden noget udbredt og med 

 en haaret Fure paa Undersiden 2 |. — Haleføddernes to Blade er smallere end hos Pe- 

 næus, men lange; Basilarpartiet meget kraftigere end hos Penæus. 1. Par hos $ har kun 

 1 Blad; ellers er alt hos $ og $ væsenlig som hos Penæus; i Banden af 6. Par gerne en 

 tydelig Torn. — Skjoldet (Fig. 131): Rostrum særdeles lille, forisætter sig ikke i Skjoldets 

 Midtlinje; Furen o meget tydelig, q og r ligeledes; Furerne q er forbundne i Skjoldets 

 Midilinje ved en svag Tværfure ; p mindre tydelig; mellem o og Skjoldranden ligesom hos 

 Sicyonia en fremstaaende Længdekøl; en ganske kort Fure mellem q og o. — Halens Side- 

 stykker kortere end hos Penæus, men forøvrigt som hos denne; sidste Haleled uden be- 

 vægelige Sidetorne (smlgn. dog nedenfor); Halen större og kraftigere i Forhold til Kroppen 

 end hos Penæus. Halen kan paa Grund af en stærk Udvikling af Bygdelen af 3. og 4. Ring 

 ikke rettes ud («Rejeknæk» , tydeligere end hos Penæus og Sicyonia). — Gællerne har 

 næsten ganske samme Bygning som hos Penæus: hver Gælle er besat med to Rækker 

 Blade; hvert Blad er paa sin Rand besat med en Række Smaablade; dog er der den For- 

 skil, at Antallet af Blade paa hver Gælle er meget mindre her, og at Smaabladeue aldrig 

 kløver sig igen. Hos Sergestes Frisii har jeg fundet folgende Gælletal: 

 V 



IV 



Hl 

 11 



over hver én Gælle fra et Hul i Pleuron. 



') Som Kroycr har overset i sin Sergestes-Monographi (Vidcnsk. Sclsk. Skr. 5. R. 4. li.). 



2 ) Forskellen i den anden Svebe mellem £ og 9 (se Krôyers Honographi) interesserer os ikke her. 



