40 IS 



korte; endelig, og ikke mindst, Existensen af en saadan Overgangsform som Sergestes 

 tenuiremi aff. 1 ). 



Noget fjærnere fra Penæus end Sicyonia og Sergestes slaar, ialfald i visse Hen- 

 seender, Slægten: 

 Stenopus. 



Thoraxfødderne I. -III. bærer Klosakse — den bevægelige Finger over den ubevæ- 

 gelige — og disse Fødders relative Længde er den samme som bos Penæus, IV. Fodpar 

 er kortere end V. (men derhos kortere end III., længere end II.). 2. -}- 3. Led er omtrent 

 af Længde med 4. paa alle Benene. Leddene forholder sig som bos Penæus. Der undes 

 ingen Exopodit, men derimod en lille Epipodit, som ikke er kløvet, paa I. — IV. Fodpar. 

 — Tredje Kæbefod er ligesom hos Penæus længere end I. Par Thoraxfødder; den ligner 

 Penæus', har en (ukløvet) Epignath og en Exognath, som er langt smallere end Penæus' og 

 uden Adskillelse i Scapus og Flagellum. 3. Led har paa sin indre Rand en Række af 

 rigtignok temmelig faa Torne, som jeg antager svarer til Crista dentala hos Penæus. — 

 Anden Kæbefod næsten ganske som hos Penæus; Epignathcn dog ukløvet. — Forste 

 Kæbefod (Fig. 39) afviger mere fra Penæus' ; Epignathen er længere og paa sin Udside for- 

 synet med et lille Indsnit i Randen; Exognathen er lang og smal, meget længere end Lac. 

 externa (Mesognathen), der her i Modsætning til Penæus er kort og kun tre-leddet; den lille 

 3. Tyggeflig, som vi fandt hos Penæus, mangler her. — Anden Maxille (Fig. 71) adskiller 

 sig væsenlig ved den stærke Udvikling af den bageste Lobus af Lac. int. samt derved , at 

 Palpen er længere og ikke indsnævret i Spidsen (heller ingen udad rettede Torne). — Forste 

 Maxille (Fig. 101): Endognathens distale Del (Palpen) er ikke som hos Penæus, Sergestes 

 og Sicyonia indsnævret i Spidsen ; endvidere mangler den lille haarede Proces paa Palpens 

 ydre Rand, som vi fandt hos Penæus og Sicyonia (og som der var Spor til hos Sergestes). 

 Ogsaa Formen af Lac. interna er lidt anderledes end hos Penæus og de andre. Exognathen 

 er bedre udviklet end hos Penæus og i Randen overordentlig fint haaret. — Mandiblen har 

 de samme Indsnit i den skærende Rand som hos Penæus, desuden nogle fine Smaatakker; 

 den knusende Del noget mindre end hos Penæus; Palpen 3-leddet, ikke udfladet. — An- 

 tennerne og Antennulerne afviger ikke væsenlig fra Penæus'; Svøberne paa Antennu- 

 lerne er længere, den øvre Svøbe har en tydelig haaret Fure paa den proximale Del af 

 Undersiden. Antennernes Squama lang og smal; den uhaarede Del af Squamas Rand er 

 takket. — Halefødderne hos Ç — jeg har ingen $ undersøgt — ligner i det hele Pe- 



') Om Tornene paa sidste Haleled, som afviger noget fra Sergestes', se nedenfor Pag. 54 (32). Anmærkn. 

 — De Abnormiteter som Leucifer iovrigt i flere Henseender frembyder, f. Ex. den at Æggestokken 

 næsten belt ligger i Halen, at Könsaabningerne baade hos <J og O er forenede til én (se navnlig 

 Semper, Zeitscbr. f. wiss. Zoologie 1872 Pag. 305— 7 [Zoolog. Aphorismen I]), forklares let som Conse- 

 qvenser af Thorax' særdeles ringe Størrelse og af hele Legemets uhyre Sammentrykthed. 



