55 77 



Porste Kæbefod (Fig. 5t) frembyder nogle interessante Afvigelser. Lac. externa 

 er ligesom hos Thalassinerne kortere end hos Horn., her omtrent af Længde med Lac. media; 

 den indre Iland af Lac. externa er derhos tjærnet fra Lac. media, der (ligesom hos Tha- 

 lassinerne) er smallere end hos Homarus. Endvidere er den bagud rettede Del af Epignathen 



t 

 kortere end bos Homarus, ligeledes i Harmoni med Thalassinerne. 



Anden Maxille (Fig. 86) er ogsaa meget interessant; paa den proximale Lobus af 

 Lac. interna er et Stykke af den Del af Randen, der hos Homarus vender bagud, i Færd 

 med at rette sig ud, i Færd med at blive en Del af Inderranden; den er derhos stærkt 

 behaaret; med andre Ord: den brede Inderrand, vi Onder hos Axius etc. (sé nedenfor), er i 

 Begreb med at coustitueres. 



Forste Maxille (Fig. 110) frembyder lignende Forhold. Lac. interna har vel ganske 

 samme Form som hos Homarus, men den bagud vendende Rand — der svarer til den 

 proximale Del af Inderranden hos Axius og de andre — er forsynet med lange Haar, lige- 

 som hos Thalassinerne; Homarus har paa samme Parti korte, sparsomme Haar. — Jeg 

 noterer, uden at dog dette repræsenterer noget Overgangsforhold, at Palpen er énleddel 1 )- 



Mandiblen. (Randen af den skærende Del med flere Takker 2 ). — Knusedelen 

 smallere end hos Homarus. 



Antennerne afviger næppe kendelig fra Homarus'. 



Ilalefødderne afviger væsenlig kun ved den större Smalhed af Bladene fra Ho- 

 marus'; et Appendix interna eller endog blot en Antydning af et saadant findes ikke. $ har 

 Bladet paa 1. Par — hvilket ikke er skarpt sondret fra Skaftet — mere concavt end hos 

 Horn. og mere sammenrullet; det samme er Tilfældet med Appendix masculina paa 2. Par. — 

 Det ydre Blad af 6. Par som hos Homarus. 



Skjoldet. Furerne c og I» danner ligesom hos Axius, men i Modsætning til Homarus, 

 én continuérlig Rende 3 ); a er yderst svag, d kan jeg ikke tydelig sé. (Nogle Muskelindtryk 

 meget tydelige.) 



Halen som hos Homarus. 



Gællernes 4 ) Bygning er i det væsenlige som hos Homarus og viser intet andet 



') -Astacus serratus« havde en lang to-leddet Palpe. 



2 ) "Aslacus serratus- synes at have færre Takker, mere at ligne Homarus i dette Punkt; smlgn. Axius. 



3 ) «Astacus serratus. forholdt sig i Skjoldet (ligesom ogsaa i Halefødder og Thoraxfodder) ligesom Ast. 

 fluviatilis. 



4 ) Smlgn. for Gællernes vedkommende Huxleys «On the Classific a. the Distribution of the Crayfishes- 

 (Proc. Zool. Soc. 1878, pag. 752 IT.) og «The Crayfish- af samme Forfatter. Det fremgaar af Huxleys 

 interessante Oplysninger, at hos visse Astaci (australske og brasilianske) er de hos fluviatilis rudi- 

 mentære Gæller vel udviklede*); endvidere, at den Sammensmæltning mellem Epipodit og Gælle, som 



") AHsaa ot primitivere Forhold; smlgn mine Bemærkninger om Astacus serratus. 



