81 103 



hos Axius; derhos er de to distale Led kortere end hos denne, om end længere end hos 

 Homarus; kun ringe Bevægelighed mellem 1. og 2. Led. Hele Antennen ligesom hos 

 Axius lille i Sammenligning med Homarus'. — Squama fattes 1 ). — Tuberculum ligger sum 

 hos Axius. 



Antennulerne. Skaftet omtrent l h af Skjoldets Længde; ogsaa Svøberne kortere 

 end hos Axius; Haarfuren paa den ydre Svøbe som hos Axius. 



Öjnene. Cornea meget lille, dens Diameter langt mindre end Diamelren af den 

 proximale Ende af sidste Led af Öjenstilken. — Ligesom hos Homarus og Axius er I.Led 

 af Öjenstilken dækket af Rostrum. 



Halefødderne. Hos $ er forste Par ligesom hos Horn. og Axius énbladet, Bladet 

 er paa sin indad og bagud vendende Flade excaveret, derhos (= Axius) forsynet med nogle 

 Kroge paa Inderranden. 2. Par hos $ er forsynet med det sædvanlige Appendix masculina, 

 men derhos med et meget lille, men krogbesat Appendix interna. 3. — 5. Par mangler 

 Appendix interna, er svage, deres Blade lange og smalle. — Det eneste Blad paa 1. Par 

 hos Ç er kort, simpelt 2 ); de følgende Par er to-bladede, uden Appendix interna. 



6. Par Halefødder er abnormt bygget; Bladene er saa smalle, at man her næppe 

 kan tale om en Hale-«Vifte». — Det ydre Blad uden Articulation. 



Skjoldet (Fig. 138— 138a) ér forsynet med et kort tandføst Rostrum; der findes 

 de samme i Kamme paa Regio gastrica som hos Axius. Regio gastrica (bagtil begrænset 

 af c) er langt mindre end hos Homarus; det samme gælder forresten Axius, men i mindre 

 huj Grad. — Af Furerne er d meget tydelig, b og bi adskilte; a er delvis tydelig og ligger 

 ikke langt fra c; en kort, foroven af en Række Torne og Börster begrænset, Fure er ejen- 

 dommelig for Thalassina. — En hos Axius ikke optrædende Fure løber fra Skjoldets Bagrand, 

 bagtil tæt ovenfor Furen a, fortil i Furen d. Bagtil er den forbunden med sin Genbo ved 

 to tværløbende lignende Furer, som kun findes hos Thalassina, medens Længdefuren selv, 

 som jeg vil kalde Linea thalassinica, ogsaa findes hos Gebia og Callianassa. 



Paa Halen er I«]pimererne 2 — 6 yderst korte; paa I. Bing mangler de ganske. — 

 Anus ligger omtrent i Spidsen af sidste Led. 



') Strahl iMonatsber. d. Bert. Akad. 1861) angiver, al der lindes en Squama hos Thalassina; maaske 

 har han taget Menisken for Squama; ialfald har jeg, trods lang Sogen og det paa et stort Exemplar, 

 ikke kunnet finde nogen Squama. 



2 ) Den storste af de af Steenstrup- Lutken (Mindre Meddelelser etc. I. Om Thalassina anomula, i 

 Vidensk. Meddelelser fra Naturh. Foren. 1861) undersogte Hunner viser den samme Bygning af 1. Par 

 Halefødder som <J, hvilket utvivlsomt er en Abnormitet; hos Astacus fluv. har jeg hos en enkelt O 

 fundet noget ganske tilsvarende. — Jeg gör denne Bemærkning paa Grund af, at det aabenbart er 

 dette Factum, som har givet ForfT. Anledning til don, som jeg tror, ikke rigtige Bemærkning, at I. 

 Halefod har -samme ejendommelige, næsten skecdannede Form» Ims h.-rggr Køn. — Andet l'ar var 

 forøvrigt normalt. 



Vidensk. Selsk. Skr., G. Række, naturvklensk. 0£ mathem Afil. I. 2. |4 



