17 321 



dybning. — l'aa Owens Fig. 2, Tab. 59, der forestiller Underkjæben af en Kvagga, er den 

 yderste Fortand forsynet med en Kende paa Bagsiden — som beller ikke ganske fattedes 

 paa det af mig undersøgte Exemplar — , men der er ingen sluttet lionne, medens de to 

 andre Tænder er forsynede med en saadan. Paa en lignende Maade har ogsaa den af 

 llensel (1. c. Pag. 104) undersøgte Kvagga forholdt sig. 



Hvorledes Fortænderne hos Eqvus zebra er byggede, ser jeg mig ikke i Stand 

 lil at oplyse. 



Ilos en Æsel shoppe i den herværende Veterinærskoles Samling mangler den yderste 

 Fortand i Underkjæben Bønnen, og da Slidfladen er meget smal, kan det med Sikkerhed siges, 

 at den ikke har været til Stede. Paa de andre Fortænder findes den derimod. — Et noget 

 andet Forhold viser en gammel Æselshingst i den zoologiske Studiesamling. Den venstre 

 ydre Fortand har en lille Bønne som forneden er afsluttet bagtil, medens der foroven har 

 været en aaben Rende 4paa den anden Side er Sliddet skredet videre frem, saa at der intet 

 kan angives om den höjre ydre Fortand). Paa en lignende Maade synes den Æselshingst 

 at have forholdt sig som Owen har afbildet Underkjæben af, 1. c. Tab. 58, Fig. 2. 



Det vil af ovenstaaende Oplysninger fremgaa, at Eqvus lundii i Bygningen af sine 

 Fortænder slutter sig nærmest til E. qvagga og E. burchelli, navnlig til den sidste. Ligesom 

 hos denne savnes Bonnen paa den yderste Fortand i Underkjæben og endnu i det mindste 

 paa én (Underkjæbe-) Tand til. Æslet nærmer sig derimod mere til Hesten i Fortændernes 

 Bygning. 



Hermed var et vigtigt Fingerpeg givet; det gjaldt nu om at faa oplyst, om der 

 ogsaa i andre Punkter viste sig en nærmere Overensstemmelse mellem Eqvus lundii og de 

 stribede neste. Vi vil begynde med at betragte Kindtænderne. 



Hos en ung Kvagga i den zoologiske Studiesamling er Overkjæbe-Kindtænderne p i} p 3 

 (paa den ene Side), m x og m 2 brudte frem og mer elier mindre slidte, medens den ene 

 p s , p t og m. 6 endnu ikke er traadte i Brug. Paa »ij — de andre er endnu for lidet slidte 

 til at en nærmere Sammenligning kan finde Sted — er navnlig den midterste af Kanterne 

 paa Tandens Udside ligesom hos lundii langt skarpere end hos Hesten ; dernæst er — 

 ligeledes i Harmoni med lundii — den Del af de to Cement-Oers Emailrande, som vender 

 imod hinanden, mere foldede end hos Hesten. Om Underkjæbens Kindlænder kan bemærkes, 

 at den bageste Halvmaanes ydre Emailraud ganske eller næsten ganske mangler den Ind- 

 bugtning, som findes hos Hesten, altsaa forholder sig som hos E. lundii; endvidere forholder 

 ogsaa Renden paa Søjlens Indside sig paa en lignende .Maade som hos denne. Smlgn. 

 Owens Figg. 1 — 2, Tab. 59, der — med Undtagelse maaske af Emailranden om Cement- 

 Oerne — stemmer med ovenstaaende Bemærkninger. — Ældre Kvaggaer har jeg desværre 

 ikke kunnet undersøge. 



Derimod har jeg havt to gamle Excmplarer af Eqvus burchelli til Undersøgelse, 



Videnskab. Selsk. Skr., G. Række, naturvidensk. og math. Afd. I. 5. 42 



