400 34 



Øine. Men saa godt som alle Embryologer ere enige om , at Anlæget til Øinene strax fra 

 Begyndelsen af er doppelt. Dette er ogsaa det Resultat, hvortil Dareste 1 ) er kommen. 

 Han fandt hos Kyllingen, at Primitivfolderne efterhaanden hæve sig i Veiret og derpaa for- 

 enes i Legemets Midtlinie. Foreningen skeer tidligst i det dannede Rørs forreste Del, der 

 samtidigt udvides betydeligt og danner en fortil aaben Blære, som dog ikke rager frem 

 foran den af Pharynx dannede Blindsæk. Fra Blærens Siderande opstaae dernæst to smaa 

 Forlængelser, som efterhaanden tiltage i Størrelse, strække sig frem foran hin Blindsæk og 

 forenes i Legemets Midtlinie, hvorved Blærens Aabning lukkes. Noget senere udvides 

 Blæren paatvers, faaer den af Mange fremstillede Form af en Hammer, og i dens Sidedele 

 dannes de primitive Øienblærer derved, at der opstaaer to mod hinanden konvexe Linier, 

 som blive til Skillevægge mellem Øienblærerne og den øvrige Hjernecelle. Der er derfor 

 strax fra Begyndelsen af to øienblærer, frembragte ved Folder fra den første Hjerneblæres 

 Vægge. Huschke har afbildet dette paa sin Figur 3 , og Dareste giver en dermed fuld- 

 stændigt stemmende Afbildning Pag. 234, Fig. i; men Huschke mener, at Skillevæggen, 

 som danner den bageste Del af hver Sides Udbugtning, fra Begyndelsen af kun har en 

 enkelt Aabning, hvormed den uparrede, forrest liggende Øienblære kommunicerer med den 

 øvrige Hjerneblære; først senere bliver den enkelte i Midtlinien værende Aabning til to 

 Sideaabninger, idet Hjerneblæren samtidigt forlænger sig ind imellem og foran begge Ud- 

 bugtninger og deres Skillevægge, saa at det faaer Udseende af, at Øiet er en Sideudkræng- 

 ning af Hjerneblæren, medens det enkelte Øie efter hans Mening i Virkeligheden har ligget 

 foran Hjerneblæren. Idet Huschke nu gaaer ud fra en standset Udvikling, opstaaer efter 

 hans Anskuelse den fuldstændigste Cyclopia i Øiets tidligste Periode, medens det sig efter- 

 haanden delende cyclopiske Øie bliver en Standsning fra Øiets senere Periode. Som Yder- 

 lighed optræder derfor paa den ene Side Anophthalmia cyclopica med een ørbita uden Øie, 

 paa den anden Side to Øine i to Orbitæ, men som paa Grund af en manglende Skillevæg 

 ligge nærmere hinanden end normalt. Mellem disse to Yderligheder bevæge alle de Former 

 sig, som karakterisere Cyclopiens Foranderlighed i Henseende til Fordopling af øienlaag, 

 Cornea, Iris, Orbitas Form og Størrelse osv. En Cyclopia perfecta med udpræget Enkelthed 

 i hver eneste Del hører dog til de sjeldneste Former. 



Vi see saaledes , at Huschke anseer Cyclopia for en Standsningsdannelse, og 

 besynderligt nok kommer Dareste til samme Resultat, men ad en anden Vei eller rettere af 

 en anden Grund. Han har gjort et stort Anlal Iagttagelser paa Misfostre af Kyllingen, som 

 han frembragte ved Kunst." Han fandl , at ved normal Udvikling skal den forreste Del af 

 den første Hjerneblære træde mellem de to Øienblærer og holde dem fra hinanden, men 



C. Dareste, recherches sur la production art'iGcietle des monstruosités ou essais de tératologie 

 expérimentale 1877, Pag. 230-242, Tab. 9. 



