37 403 



som frembragt ved Manglerne i Primordiulbrusken, der skulde afgive Støttepunktet eller tjene 

 som Støbeform for de mellem Membraner dannede Ben. Vi finde saaledes, at Skillevæggen 

 mellem begge Orbitæ, de to Laminæ papyraceæ, mangle, i Regelen endog fuldstændigt 

 navnlig bagtil, selv hvor der er to veldannede Øine, hvert i sin Orbita, medens Ossa lacry- 

 malia kunne forekomme, men ere rudimentaire eller forskudte fra deres normale Plads. 

 Ogsaa de øvrige Ben, der bidrage til Orbilas Dannelse, ere mangelfulde i den Del, som ligger 

 nærmest Legemets Midtlinie saavel oventil (Os frontale) som nedentil (Ossa maxillaria supe- 

 riora), hvorimod Orbitas udvendige Væg i det hele er normal, naar man fraregner den For- 

 skydning, som Under Sted paa Grund af det manglende Midtparti. Uagtet Dannelsen af 

 disse i Membraner opstaaende Ben er uafhængig af Primordialbrusken, tyder dog den netop 

 i Hovedets Midtparti forekommende Mangel paa, at en og samme Aarsag har gjort sig gjæl- 

 dende for deres Vedkommende som for Primordialbruskens. Vi komme som sagt senere 

 til nøiere at omtale, til hvilke Ben Forandringerne udstrække sig. 



At Hjernen hos cyclopiske Fostre fremtræder med Tegn paa Standsningsdannelse, 

 og som ikke beroer paa nogen Sammensmeltning, vil det ikke være vanskeligt at eftervise. 

 Hjerne og Rygmarv danne fra forst af et Rør af Epiblastens médullaire Folder, der forenes 

 i Legemets Midtlinie, hvorpaa Røret udvides først til to, dernæst til tre bag hverandre lig- 

 gende Blærer, som tilsidst repræsentere den store Hjernes Ventriculi laterales med Corpus 

 striatum og Bulbus olfactorius, Thalamus og Ventriculus tertius med Infundibulum (Pros- 

 encephalon og Thalamencephalon), Corpora quadrigemina, Crura cerebri og Aquaeductus 

 Sylvii (Mesencephalon), Cerebellum med Pons Varoli og den forreste Del af Ventriculus 

 quartus (Epencepbalon) og Medulla oblongata med den øvrige Del af Ventriculus quartus 

 (Metencephalon). Medens den store Hjerne i Begyndelsen kun indeholder en enkelt Hulhed, 

 dannes der efterhaanden to Hemisphærer, adskilte ved den sig dannende Falx cerebri; de 

 to Siders Corpora striata og Thalami isoleres; Corpus callosum og Fornix dannes senere. 

 Den store Hjernes Hulheder repræsenteres i Begyndelsen kun af Ventriculus tertius, og det 

 er denne Enkelthed, som opretholdes i Hjernen hos det voxne cyclopiske Foster, fordi man 

 træffer en større eller mindre Mangel paa Adskillelse mellem de to Siders Ventriculi late- 

 rales, idet Fissura magna og Falx cerebri fuldstændigt kunne mangle, og den store Hjernes 

 forreste Del kun danner en enkelt Lap, paa hvilken Vindingerne kunne være helt udslettede. 

 Bulbi olfactorii, Corpus callosum og Fornix mangle; ogsaa Corpora striata kunne mangle. 

 Chiasma opticum ligger forholdsvis længere fortil end ellers, fordi de forreste Hjernelapper 

 ere mindre stærkt udviklede eller strække sig mindre langt fortil for at dække det 1 ). 

 Chiasma er forresten ufuldstændigt og kan endog ganske mangle; sædvanligt er der kun 



Cfr. L. Loewe, Beitrüge zur Anatomie und zur Entvickelungsgoschichte des Nervensystems der 

 Säugethiere und des Menschen 1880, Fortalen. 



