404 38 



een N. opticus, selv om der er to adskilte Øine. Standsningsdannelsen bliver især tydelig, 

 naar der, hvad undertiden men ikke altid er Tilfældet, samtidigt Ondes Hydrocephalus. 

 Man har endog anseet Hydrocephalus for Aarsag til Cyclopia, men med Uret; thi den kan 

 vel udspile den primitive enkelte Hjernehulhed og fortynde dens Vægge, men dette finder 

 da Sted paa et senere Stadium, efterat Mangelen i Primordialbrusken allerede har gjort sin 

 Indflydelse gjældende. Medens Cerebellum sædvanligt er normalt, række de bageste Hjerne- 

 lapper ofte mindre langt bagtil end ellers, saa at Thalami og Corpora quadrigemina ikke 

 ere fuldstændigt dækkede. Disse Antydninger af Standsningsdannelsen i de cyclopiske 

 Fostres Hjerne maae være tilstrækkelige, da det ligger udenfor min Opgave at beskrive dens 

 Bygning nøiere. 



Standsningsdannelsen i Svælget giver sig tilkjende derved, at Svælget hos cyclopiske 

 Fostre altid opad ender kuppclformigt og blindt i Hegionen under den senere Sella turcica 

 og den deri hvilende Glandula pituitaria. Inde i Kuppelen er Velum palatinum som sæd- 

 vanligt heftet til den bageste Rand af Pars horizontalis ossis palatini og strækker sig derfra 

 hen paa Siderne af Svælget, forsynet med en Uvula. Den kuppelformige Ende hidrører 

 derfra, at Tarmkanalen i den tidligste Tid ender blindt opad, idet der først i et senere 

 Stadium kommer Kommunikation mellem den og de udenl'ra indtrængende Næseaabninger 

 og Mundaabningen. Men hos cyclopiske Fostre ender Snabelens Næseaabning blindt, og 

 da der ikke har været nogen Næsegang, har der heller ikke nogensinde været nogen Kom- 

 munikation mellem den og Mundhulen eller Svælget. Der er hverken Choannæ anteriores 

 eller posteriores eller nogen Næsegang, fordi Primordialbruskens Pars ethmoidea altid har 

 været mangelfuld, og Tarmkanalen har opad vedblevet at ende blindt under det cyclopiske 

 Fosters hele Opvæxt. Det cyclopiske Foster kan derfor kun aande gjennem Munden og 

 ikke gjennem Næsen. Med Hensyn til Mundaabningen, der ligeledes danner sig ved Ind- 

 krængning udenfra eller rettere ved de omgivende Deles Fremvæxt og den derpaa følgende 

 Forening med Svælget, maa det bemærkes, al man kan eftervise en foetal Tilstand i saa- 

 danne Tilfælde, hvor Munden er mindre, end den skulde være, og Læberne meget tynde; 

 dog findes dette ikke altid, og jeg har derfor ikke villet opføre Mundens Forhold som el 

 af Attributerne paa Standsningsdannelse, hvorimod Svælgets kuppelformige Ende er konstant 

 og selv findes, hvor der er to Oine i to Orbitæ men med manglende Skillevæg. Dareste 

 omtaler, at Munden hos smaa Fostre har en trekantet Form, med Spidsen opad, paa Grund 

 af manglende Ossa intermaxillaria; denne Form har jeg dog ikke iagttaget hos udvoxne 

 Fostre. 



Der er tvende Dannelser, som maae sætles i Forbindelse med Svælgets kuppelfor- 

 mige Ende og Mangelen af Choannæ. Den ene Dannelse, som forresten oftere er iagttaget 

 og afbildet og senere skal beskrives nøiere i Forening med Ossa palatina, beslaaer deri, at 

 der konstant hos cyclopiske Fostre fra Pars horizontalis ossis palatini stiger en ßenplade 



