II. 



Vi gaae nu over til Beskrivelsen af Kraniets Bygning hos 18 menneskelige cyclo- 

 piske Fostre, hvoriblandt et Doppelfoster; heraf findes 11 M opbevarede i Spiritus i de for- 

 skjellige Museer i Kjobenhavn, hvoraf 5 i det pathologisk-anatomiske Museum, 4 i Fødsels- 

 stiftelsens og 2 i det physiologiske Museum; 1 Foster hidrører fra Museet i Guys Hospital 

 i London, C fra Museet i Breslau og ere tørre Kranier. Den anatomiske Beskrivelse er 

 gjort noget udførligt, fordi Kraniets Forhold, navnlig Benene paa dets Indside, sjeldnere ere 

 undersøgte, og selv om enkelte Fostre ville findes at slaae hinanden temmelig nær, afvige 

 de dog indbyrdes i flere Henseender. Begyndelsen gjøres med cyclopiske Fostre med to 

 adskilte Øine, hvert i sin Orbila, hvorpaa der gjennem Fostre med to Øine, men som ere 

 sammensmeltede i forskjellig Grad, gjøres Overgang til Fostre med eet Øie, og Rækken 

 sluttes med Fostre med en enkelt lille Orbita, men uden Øie. Overgangen skeer umærke- 

 ligt, af hvilken Grund der ikke er anvendt nogen Inddeling af de forskjellige Former 2 ). 



J ) Foruden disse findes der endnu i Kjobenhavn to eyclopiske Fostre, det ene i det physiologiske Mu- 

 seum og hidrørende fra Grönland, det andet i det pathologisk-anatomiske Museum, under Mærket 

 K, '.'■i c, men kun bestaaende af Hovedets Bladdele, idet Kraniet er udtaget og ikke har været til at 

 finde. Fostret var fuldbaaret; Hovedet var temmelig stort, og Issen hoi. Det enkelte Øie var 

 aabnet bagfra, saa at kun den forreste Halvdel var tilbage; det havde en Hoide af I7 mm og en lirede 

 af 27mm. Der var to smaa Corneae med et Mellemrum af 12 mm , begrændsede oventil og nedenlil af 

 lo huede Folder, som vendte Konvexilelen mod hinanden, fremdeles fire ufuldkomne Tarsi og en 

 svag Caruncula nedenlil. Der fandtes over Øiet en Snabel, som var lö mm lang, I5 mm bred ved 

 Basis og 9 mm ved Spidsen, og forsynet med en paatvers oval Aabning, der i det mindste udvendigt 

 viste sig enkelt, og som endte blindt, men jeg kunde ikke opdage nogen Forbening i den. Munden 

 var lille; Afstanden fra Oiet til Overlæbens øverste Rand udgjorde 10 mm - Ørene vare normale. 



') J. Geoffroy St.-Hilaire (Traité de tératologie 1836, 2, Pag. 375—428) deler Monstres cyclocé- 

 phaliens i Fostre med to Orbilæ, med Snabel (Elhmocéphale) eller uden Snabel (Cébocéphale) og 

 Fostre med een Orbita, med Snabel (Rhinocéphale) eller uden Snabel (Cyclocéphalc) eller med 

 Snabel og Tegn paa Synolia (Stomoeéphale). \V. Vrolik (Over den Aard en oorsprong der Cyclopie 

 1834) deler dem i 5 Klasser, som ere endnu slettere begrændsede: uden synligt Øie, med synligt 

 Øie, med Fordopling i forskjellig Grad af et enkelt Øie, med to Oine og opadvendt Snabel, med to 

 Øine og nedhængende Snabel; de tre forste Klasser af Misfostre ere atter med eller uden Snabel. 



