101 467 



ere midtveis forenede enten ved en glat Sutur eller ved en let Ophøining eller fin Crista. 

 Naar der findes en Crista, og der ikke er to særskilte Orbitæ, deler Crista sig gjerne gaf- 

 felformigt fortil, og mellem Gaffelens Grene have Ossa lacrymalia deres Plads, eller der 

 findes Spor af en Fossa lacrymalis. Crista kan forsvinde, og Suturen blive ukjendelig. 

 Paa den nederste Flade derimod ere de to Sider forenede i Legemets Midtlinie i en stærk 

 Crista, som forlænger sig bagtil ud paa Ossa palatina; sædvanligt er der paa hver Side af 

 den en parallelt løbende svagere Crista. 



Naar der er to fuldstændige Orbitæ, stiger Processus frontalis høit i Veiret for at 

 møde den nedstigende Processus orbitalis internus fra Os frontale; men den ellers udven- 

 dige Flade af Processus er dreiet fortil, og de mødes fra begge Sider i en glat Sutur, som 

 dog afbrydes ved et Mellemrum oventil paa det Sled, hvor de skulde støde til Processus 

 orbitalis internus af Os frontale. Dette Mellemrum betegner Stedet, hvorfra Snabelen tager 

 sit Udspring, og fremtræder som en rund Aabning eller som en oval trompetformig Om- 

 krængning; Mellemrummet og Omkrængningen kunne ogsaa findes længere nedad mellem 

 de indvendige Kande af selve Processus frontales, og deres Sutur kan forresten udslettes 

 fuldstændigt. Den af Mellemrummel dannede Hulhed ender altid blindt ligesom Kanalen i 

 Snabelen. Naar Øinene derimod ere sammensmeltede, svinder hele Processus frontalis eller 

 erstattes kun af en Spina nasalis eller en lille Knop, eller der er Fortykkelse af Midtpartiet 

 lige under den i Midten liggende Caruncula lacrymalis. 



Foramen og Canalis infraorbitalis ere normale eller blot rykkede noget tættere 

 sammen. Der er hverken hos Mennesket eller hos Dyr levnet nogetsomhelst Spor af sær- 

 skilte Ossa iutermaxillaria. Besynderligt nok tænker Huschke 1 ) sig Muligheden af, at Ossa 

 intermaxillaria skulde kunne gjenfindes ovenfor Øiel. Foramen incisivum mangler i Regelen; 

 kun nogle Gange har jeg truffet en blindt endende, tragtformig Fordybning paa hver Side 

 af Crista paa Legemets nederste Flade eller bag Incisivi. 



Af Tænder findes i de hyppigste Tilfælde i alt 2 Incisivi. som kunne være bredere 

 end sædvanligt; i sjeldne Tilfælde er der ialt 3 Incisivi, idet der findes en uparret Incisivus 

 interior, som enten er meget lille eller ogsaa kan være temmelig bred. Forekomsten af 3 

 Incisivi er meget almindelig hos Svinet, hvilket Geoffroy St.-Hilaire allerede har fremhævet 

 at have seet 10 Gange; Overkjæben er tillige hyppigt bøiet nedad, udenfor de to Incisivi 

 findes en Caninus paa hver Side. Arnold anfører et Tilfælde med 2 Canini men uden 

 Incisivi, hvortil dog maa bemærkes, at man undertiden kan have Vanskelighed ved at skjelne 

 en Incisivus exterior fra en Caninus. Molares frembyde Intet at bemærke. 



R. Huschke, Meckcls Archiv 1832, Paç. 43. 



