4 1 573 



Ved llel nili nil/ 'i og Cliodins 2 ) Undersøgelser er det slaaet fast, at Farvernes 

 Lysninger variere saaledes, at blaat og violet, som ved stærk Belysning synes mørkere end 

 rødt og orange, ved en ringe Lysstyrke opfattes som lysere end disse. Nogen .Maaling af 

 Lysningsforholdene have de nævnte Forskere ikke foretaget, i al Fald ikke paa en saadan 

 Maade og Udstrækning, at vi kunne benytte deres Bestemmelser. Heller ikke Fraunhofers 

 bekjendte Maalinger over Lysfordelingen i Spektret, 3 ) i. e. Spektralfarvernes Lysninger, 

 kunne her anvendes, fordi Fraunhofer netop ikke har taget Hensyn til den objektive Lys- 

 styrkes Indflydelse paa Farvernes Lysninger. Jeg har derfor anset det for hensigtsmæssigt 

 at udføre en større Række kvantitative Bestemmelser af disse Forhold. 



Da man ved Undersøgelser over Synligheden af Objekters Farve som oftest vil være 

 henvist til at arbejde med Pigmenter, har jeg foretrukket at bestemme disses Lysnings- 

 variationer fremfor Spektralfarvernes, hvorved Resultaterne blive direkte anvendelige. Jeg 

 benyttede de sex Pigmenter, som almindelig antages i Farvefylde al staa Spektralfarverne 

 nærmest, og som desuden med en enkelt Undtagelse kun forekomme i én bestemt Farvetone 

 paa Grund af deres faste kemiske Sammensætning, nemlig ren Karmin, Cinnober, Blykromat, 

 Zinkkromat, Schweinfurtergrønt og Ultramarinblaat. — Til en Bestemmelse af Pigment- 

 farvernes Lysninger aabner der sig nu to Veje. Enten kan man bestemme hver enkelt 

 Farves absolute Lysning ved forskjellig Belysning, idet man sammenligner den med en 

 hvid Flade, der modtager Lys fra en særlig Lysgiver, saa at Fladens Belysning nøjagtig kan 

 maales; saaledes gik Fraunhofer til Værks. Eller man kan ved de forskjellige Belys- 

 ninger sammenligne Farverne med en hvid Flade, der belyses af samme Lyskilde som Pig- 

 menterne, men hvis Lysning forandres ved en maalelig Mængde sort. I saa Fald faar man 

 kun de relative Lysninger , men det er ogsaa alt, hvad man har Brug for. Thi Kontrasten 

 af en given Farve mod f. Ex. en sort Grund, er jo kun bestemt derved, om Farven ved en 

 vis Belysning synes mer eller mindre lys i Forhold til Grunden, og staar ikke i nogen- 

 somhelst Forbindelse med det Lysindtryk, som Farven vil være i Stand til at gjøre ved en 

 n-Gange saa stærk Belysning. Da nu tilmed Lysningsforholdene ved de til min Raadighed 

 staaende Apparater lode sig bestemme lettere og nøjagtigere end de absolute Lysninger, 

 maatte jeg foretrække de første. 



Pigmenterne bleve bragte paa stærke Kartonpapirs Skiver af Cirkelform med 9 cm 

 Diameter. En saadan farvet Skive blev paa el Rotationsapparat befæstet ovenpaa en Kom- 

 bination af en sort og en hvid Skive med 18 cm Diameter. Opgaven var nu den, at finde 

 del Antal, A°, Grader hvidt, som i Forbindelse med 360° -f- A* sort gav et graat af samme 



') Pogg. Annal. XCIV, pag. 20. 



2 ) Über die Abhängigkeit der Farbenempfindungen von der Lichtstärke. Jena 1S77 



3 Gilberts Ann., Bd. 2(i. 1817, pag. 297. 



74 



Vidensk. Selak. Skr., 6 Kække, naturv. og tjiatliem, AM. I. II. 



