246 44 
bestemme Blandingens, saa bliver der, selv om vi vedblive at fastholde Antagelsen af Mole- 
kulernes Uforanderlighed, dog endnu en Hypothese at gjøre, da vi ikke kjende den Maade, 
hvorpaa de forskjellige Molekuler indbyrdes ordne sig. Vi ville her forudsætte, at Lej- 
ringsmaaden af Molekulerne i Blandingen og i dens enkelte Bestanddele er den samme. 
Antages for Exempel Molekulerne i Blandingens Bestanddele ordnede i Hjornerne af lige- 
store Kuber, saa forudsættes det samme for Blandingen, og de forskjellige Molekuler ville 
da vere ifleng fordelte i Hjornerne. 
| Bestaaer Blandingen af to Slags ensartede Molekuler, og er Antallet af disse i en 
Vegtenhed af Legemet s, og s,, ere endvidere », 08 vg, 4; 08 My de til vogu svarende 
Størrelser for de to Slags Molekuler, saa erholdes af Ligning (B) 
A°— 1 1 1 a? 1 1 
#r3° mom a 3 92 Ma — grape (sm + 3 82 be ”») 
$1 V1 + 89 Va 
81 + So 
Vi kunne heri sætte 
1 1 a 9 9 a? 2, 2 
Reis, +5.) =%, su —piP;, — Solo —DoPo) 25 V1 81 = Pay”, 9.2 V2 89 = 227023, 
3 3 87 87 
idet p, og p, ere Bestanddelenes Vægtforhold og 2, +p. — 1, medens P, og a,, P, og 
a, ere de to til P og a svarende Konstanter for enhver af Bestanddelene. Desuden være 
den relative Vægt af ethvert af de to Slags Molekuler, det vil altsaa ifølge den theoretiske 
Kemi sige Bestanddelenes Zkvivalenttal, bestemte ved EL, og Æ,, hvorved erholdes 
sı #1 _Pı 
s, EB, Po 
Ved Indforelsen af disse Betegnelser vil man finde 
A—1 1 > 
eat tees — ie tpt) (5 Ir 22) (p,PıE,a, + poP,E,a,), (D) 
hvor altsaa Formen vedbliver at vere den samme som i Ligning (C). Heraf dannes da let 
de tilsvarende Udtryk for Blandinger af flere Legemer. 
Dette Resultat er mærkeligt derved, at Bestanddelenes Ækvivalenttal indgaae deri, 
saa at det altsaa bliver muligt ad denne Vej at bestemme disse, naar man nemlig forst 
med tilstrækkelig Nojagtighed ved Forsøg og med Benyttelse af Ligning (C) har bestemt de 
to i denne Ligning indgaaende Konstanter saavel for de enkelte Bestanddele som for Blan- 
dingen. Gaaer Blandingen over til at blive en kemisk Forbindelse, saa vil man ikke uden 
ganske serlige Forudsetninger kunne bestemme Formlen for dennes Brydningsforhold, 
hvorfor vi her ikke nermere ville gaae ind paa denne Opgave. 
