5 253 
— 5. 204) og Dujardin (Nr. 30. — S. 556), at mange af de Tænier, Rudolphi havde 
anseet for kroglose, virkelig have Kroge. Den sidste Forfatter gjorde tillige opmærksom 
paa, at der blandt Fuglenes Tænier vel gaves krogløse Arter, men at disses Antal var for- 
holdsviis meget ringe. 
Dujardin var den første, som gav tilstrækkelig nøiagtige Beskrivelser af disse Dyr, 
idet han navnlig ogsaa tog Krogenes Antal, Størrelse og Form med i Betragtning. Af 
Fuglenes Tænier ansaae han kun 32 Arter (blandt hvilke to krogløse) for tilstrækkelig 
kjendte, til at de kunde ordnes systematisk, og han benyttede dertil foruden Krogenes For- 
hold, forsaavidt saadanne fandtes, ogsaa Kjønsaabningernes Stilling. Blandt de af ham saa- 
ledes beskrevne Arter var der 7 nye. 
Senere har Wedl paa lignende Maade beskrevet 15 Arier af krogbærende Fugle- 
tænier, af hvilke 12 vare nye. 4 
Naar man seer bort fra de af Dujardin og Wedl beskrevne Former, er det kun 
ganske undtagelsesviis, at Bændelorme, som man finder hos Fugle, blot nogenlunde sikkert 
lade sig henføre til de af Forfatterne opstillede Arter, selv om man tager deres Findested 
med i Betragtning. 
Opdagelsen af Blærebændelormenes Udviklingsmaade har i den nyere Tid foran- 
lediget et grundigt Studium af disse Dyrs Artseiendommeligheder, og det har derved viist 
sig, at en noiagtig Undersøgelse af Krogene ogsaa var et vigtigt Middel til at føre Amme- 
formerne sammen med de tilsvarende udviklede Bændelorme og saaledes komme efter deres 
Udvikling. Om flere bekjendte Ammeformer af Tænier var der Grund til at anlage, at de 
for at udvikles videre maatte overføres i Fugle, og en neiagtig Bestemmelse af de hos 
disse forekommende Arter, paa lignende Maade som den, der er bleven Pattedyrenes Blære- 
bændelorme til Deel, maatte derfor være af Betydning ikke blot i systematisk Henseende, 
men ogsaa som et uundværligt Hjælpemiddel til at opspore deres Udvikling. Ligesom hos 
hine vilde da ved given Leilighed Fodringsforsøg ogsaa hos disse kunne ventes anvendte 
med Held for at naae til sikkrere Resultater. 
Skjøndt de i det Følgende omhandlede Arter sikkert kun udgjøre en ringe Deel af 
de overhovedet tilværende, er det dog et ikke ubetydeligt Antal, jeg har kunnet undersøge. 
En Deel af dem har jeg selv indsamlet, deels paa Island, deels her i Landet, og foruden 
flere Andre, som ville findes nævnte paa vedkommende Sted, have navnlig de Herrer prak- 
tiserende Leger Friis i Tønder og Berg paa Færøerne ved deres levende Interesse for 
Sagen skaffet mig værdifulde Bidrag. Men det væsentligste Materiale skylder jeg den Libe- 
ralitet, med hvilken forskjellige deels offentlige, deels private Samlinger ere blevne over- 
ladte mig til Afbenyttelse. Hr. Etatsraad, Prof. Steenstrup har velvillig stillet til min 
Raadighed, hvad der fandtes i Universitetsmuseet, fornemmelig hidrørende fra de Herrer 
