7 255 
derved, at de modne Led have en større Længde end Brede. Men til en sikker Adskillelse 
af Arterne er den mikroskopiske Undersøgelse af Krogene, af Kjonsaabningernes Stilling 
samt af Kjonslemmets og Æggenes Beskaffenhed nødvendig. Naar Bændelormen har været 
opbevaret i Spiritus, maae Delene forst gjores gjennemsigtige, og hertil er deres Behand- 
ling med Ætskali og derpaa folgende Opbevaring i Glycerin af god Nytte. 
Hos Fuglenes Tænier finder man undertiden, at Snabelen danner en flad Hvælving, 
omkrandset af talrige, indtil flere hundrede, smaa Kroge; men sædvanlig er den meer eller 
mindre langstrakt, ikke sjelden tynd og kølledannet, og da er Krogenes Antal mindre; hos 
nogle Arter synker det endog ned til8. Et Antal af 10 eller nogle og 20 Kroge forekommer 
hyppig. Kun i sjeldnere Tilfælde nærme de sig i Størrelse til den, de have hos de fleste 
Blærebændelorme; i Reglen ere de langt mindre. De ere ordnede i een eller i to Rækker, 
som da kunne vise stor Forskjel i Henseende til Formen og især Størrelsen af Krogene; 
men ofte er Forskjellen næsten umærkelig, og man kan undertiden være i Tvivl, om der er 
een eller to Rækker. Formen frembyder forskjellige Typer, som tildeels betinges af, om 
Kloen , Tappen eller Skaftet er meest udviklet. Hos Arter, der efter andre Forhold at 
dømme ere beslægtede, vise ogsaa Krogene en vis Overeensstemmelse; dog vilde det under- 
tiden være lige saa misligt at bestemme Årten efter Krogene alene som efter et hvilketsom- 
helst andet enkelt Organ. Naar Snabelen med sine Kroge er krænget ind i Hovedet, ind- 
tage disse en forskjellig Stilling, og dette er især paafaldende ved langstrakte Kroge med 
kun lidet udviklet Tap. Enten ere nemlig Krogenes Spidser i den tilbagetrukne Tilstand 
rettede bagtil, medens Tappene vende ind mod Kredsens Midte, eller de ere, formodentlig 
ved en kraftigere Sammentrækning af de centrale Muskelbundter, væltede saaledes om, at 
Skafterne vende bagtil og Tappene udad, ligesom hos Blærebændelormene i deres Blæreorm- 
tilstand. Dette Forhold er bestemt for hver Art. 
Muskelapparatet, som bevæger Snabelen med Krogene, strækker sig meer eller 
mindre langt ind i Hovedet og viser en skarp Begrændsning. Ved den kølledannede Snabel 
lader Muskelbundternes Ordning sig, naar den er udstrakt, ofte med Lethed iagttage, især 
naar Bændelormen har ligget i Spiritus og derefter gjøres gjennemsigtig. I Midten sees 
da Længdebundter, og de omgives af et Lag kredsformige Bundter. Men foruden disse kan 
der ogsaa findes skraatløbende Muskelbundter, og især ved de korte og tykke Snabler 
synes Muskulaturen at være mere indviklet. Efter Leuckart (Nr. 45. — S. 63, Anm. og 
Tab. II, Figg. 4—5) skulde Snabelens Muskelapparat dannes af en Bulbus med stærke 
Muskelvægge, der omslutte en med en klar eller kornet Vædske fyldt Hule. Imidlertid troer 
jeg oftere at have iagttaget, at det Indre udfyldes af Længdemusklerne. Ligesom Leuckart 
maa jeg antage, at Muskelbundterne ikke hefte sig umiddelbart paa Krogene, men at disse 
ere chitinagtige Daunelser, som hore til Huden og følge dennes Bevægelser. 
