23 391 
Ved Hjælp af de mindste Qvadraters Methode finder man for Functionen 
y= (Na Ag, «Si Ag) 
idet æ betegner Antallet af Kiselsyrens Ægqvivalenter, folgende Constanter for C og ni 
ovenstaaende Formel: 
C= 134102 
n= 4,27 
og man finder da folgende Værdier: 
z (Na Aq, a Bi Ag) 
| 
Forsøg | Formel | Forskjel 
1a | 1353e | 1406e | + 53 
1 2615 | 2545 — 70 
3/2 3548 | 3487 — 61 
2 | 4316 | 4279 | — 37 
Sell 5302 5535 + 203 
4 6483. | 6488 + 5 
6 7956 7858 — 118 
For æ — 3 og æ — 6 er den numeriske Forskjel imellem Forsog og Beregning storst, 
altsaa netop for de Værdier, som kun findes i den ene Forsogsrekke og derfor ned- 
vendigviis maa være mindre noiagtige end de andre, der ere Middeltal af tvende Forsogs- 
rækker; den største Afvigning udgjer dog ikke mere end 4 Procent. 
Værdien G = 13460° viser, at Varmeudviklingen maa kunne stige langt ud over 
den iagttagne, naar æ eller Kiselsyrens Mængde tiltager; thi 13410° er Varmeudviklingen 
for æ — ©. Det er ikke uinteressant at lægge Mærke til, at denne Størrelse, 134106, 
nærmer sig meget til de fleste Syrers Neutralisationsvarme. 
Kiselsyrens Aviditet er næsten Nul; thi der skeer ved Reaction af 1 Ægqv. Ki- 
selsyre paa 1 Æqv. Chlornatrium (Forsøg Nr. 169) en Varmeudvikling af kun 40°, medens 
den fuldstendige Decomposition svarer til en Varmeudvikling af omtrent 11000°.  Kisel- 
syrens Aviditet er derfor ligesom Borsyrens i det Hoieste et Par Promille af Chlorbrinte- 
syrens. 
Som bekjendt holdes Kiselsyre langt lettere opløst af Vædsker, som indeholde 
fri Chlorbrintesyre end af neutrale Vædsker. Neutraliserer man en Opløsning af kisel- 
suurt Natron noiagtigt med Chlorbrintesyre, coagulererOplosningen selv ved stærk Fortynding 
ofte allerede efter nogle Minuters Forløb; naar Vædsken derimod er suur, kan den ofte 
holde sig et heelt Døgn uden at coagulere. Det var derfor nødvendigt at undersøge, om 
