XXIII 



mere end fyrgetyve Aar siden; man viste i Forelæsninger mangfoldige saadanno, ved 

 Galvanisraen fremkaldte Metalovertræk; men man formaaede ikke at give dem den 

 Fasthed og Vedhængning, som udfordredes til Anvendelsen. Ved de Undersögelser, 

 som anstilledes af Jacobi i Petersborg, bleve Betingelserne for Kobberets galvaniske 

 Udskillelse til en sammenhængende Masse fastsatte, og derhos Galvanoplastiken udfunden. 

 Denne har allerede udbredt sig over hele den oplyste Verden, og avlet Galvanographien, 

 som har faaet sin Uddannelse til en praktisk Kunst saavel som sit Navn af vor Lands- 

 mand Capitain Hoffmann. Jacobis heldige Forsög gjenopvakte nu den ældre, men 

 aldrig til Brugbarhed uddannede Tanke, at benytte Galvanismen til Forgyldning, Plati- 

 nering, Forsolvning o. s. v. Man fik i en kort Tid mange Forskrifter, hvorefter dette 

 skulde lade sig udfore; men ved virkelig Prove viste de sig ikke ganske tilfredsstillende. 

 Man kunde antage at dette tildeels laae deri, at det gik med disse Forskrifter, som med 

 saa mange andre, at de ikke vare affattede med den behörige Omhyggelighed, og 

 derfor efterlode ikke lidet at udfinde for den som skulde bruge dem. Overbevist om 

 den store Vigtighed af denne Sag lod Ö. under sin Veiledning anstille Forsög herover 

 af den unge Polytechniker Burmeister^ som ga;ier ham tilhaande ved hans expérimentale 

 Arbeider, og senere tiltraadte ogsaa polytechnisk Candidat Faber ^ hvorved Forsögene 

 kunde faae en större Udstrækning. Man var allerede kommen til meget antagelige Re- 

 sultater, da den Efterretning kom hertil, at en Hr. de Ruok i Paris havde udfundet 

 store Forbedringer i den galvaniske Overtrækningskunst. De korte Efterretninger, man 

 erholdt om hans Forskrifter, bare Præget af Sandhed, og det franske Instituts Viden- 

 skabernes Akademie havde ladet dem prove, og derpaa givet dem sit Bifald. Man 

 eftergjorde strax nogle af Forsögene her, og fandt dem, som man kunde vente, be- 

 kræftede. Ruoh har prövet en stor Mængde af Oplosninger, og deriblandt fundet adskil- 

 lige brugbare. Hidindtil har man her fundet det lettest at udfore den, hvortil Cyanguld 

 i Cyankalium anvendes. Ved den polytechniske Læreanstalt var der en meget indbydende 

 Leilighed til én vigtig Anvendelse af den nye Forgyldning. Man skulde i Værkstederne 

 tilveiebringe normale Vægllodder, hvorefter vore justerede Vægtlodder herefter skulle 

 forfærdiges. For at disse ikke skulle anlobe og derved forandre deres Vægt, maatte 

 de have en dygtig Forgyldning. Man havde allerede ladet nogle Lodder forgylde af 

 Mænd, der vare bekjendte for deres Duelighed i Faget; men Anvendelsen af den 

 bedste hidtil brugelige Forgyldningsmaade, hvortil udfordres, at Sagerne skulle over- 

 stryges med et Guldamalgam, og Qviksölvet siden ved Ophedning uddrives, viste sig 

 vanskelig med Hensyn paa de större Vægtlodder, som man ikke havde kunnet give en 



