XXV 



Midler, vi nu have, til al fiemljringe sammenhængende Overtræk af andre .Metaller etui 

 Kobber, give Haab om at man ogsaa vil knnne udvide Galvanoplastiken til alle Metaller, 

 og give disse forskjellige Skikkelser, som Skaaler, Bægere, alle Former, som frembringes 

 ved Drivning, Oplrykning, Stempling, Ciselering o. dcsl., saa at en Række af galvaniske 

 KuustQidsgrene derved ville blive mulige. 



Med Hensyn paa vort Land, hvor Qviksölvforgyldningen aldrig har været drevet 

 meget vidt, vil den galvaniske Forgyldning sandsynligviis spare os en stor Deel af de 

 Penge som gaae til Frankrig for forgyldte Arbeider, og adskillige af vore Medborgere 

 derved faae en nyttig Virkekreds. 



Ö. fandt at han ikke burde opholde Selskabet ved praktisk Detail , som han 

 vilde foranledige meddeelt paa en anden Vei , til Bedste for vedkommende Næ- 

 ringsbrugere. 



Kaste vi nu et Blik tilbage i Tiden, paa den forste videnskabelige Spire, 

 hvorfra den nye Metalbearbcidningskunst bar sin Oprindelse, finde vi et nyt Exempel til 

 Advarsel for dem, som slrax sporge om Kytten af en videnskabelig Tanke eller Opda- 

 gelse. Ei at tale om, at VidenskaDens Værd ei bor ansees som begrundet i Xylten, 

 feile de ogsaa deri , at Nytten ikke kan forud beregnes. Da Galvani 1791 fandt, at 

 visse Metalberöringer frembragte Muskelbevægelser i en Fröe, kunde vistnok Ingen 

 vente, at denne Opdagelse skulde lægge Grund til Arbeider, som grebe ind i Kobber- 

 stikkerens, Medailleurens, Guldsmedens, Görtlerens, Blikkenslagerens og hvo veed hvor 

 mange andre Kunstneres og Haandværkeres Fag? Og dog er dette kun een Side af 

 denne Opdagelses store IndOydelse. Havde Nogen for 50 Aar siden föiet til, at denne 

 Opdagelse skulde give Chemien et nyt Sving, aabenbare os Magnetens Hemmeligheder, 

 og sætte Skibe i Bevægelse, vilde man have holdt saadant for den störste Urimelighed; 

 nu staae disse Paastande som Erfaringssandheder. i 



Conferentsraad Orsted meldte derefter Selskabet, at han havde bestemt sig til 

 at tilveiebringe en Oversigt over den Ebbe og Flod, som viser sig paa vore Kyster ved 

 Kattegattet og Oslersöen. Vel indeholder det som vore Söofficerer derom have bekjendl- 

 gjort, og navnligt det, som derom er udgaaet fra Sökortarchivet, alt det som er nödven- 

 digt for Söfarten, men han troede at en sammenhængende Fremstilling af hele Indflydelsen 

 af Ebbe og Flod i disse Farvande, affattet i den physiske Geographies Interesse, vilde være 

 Videnskaben nyttig. Det er ikke hans Hensigt selv at udfore dette Arbeide, men han 



4 



