XXXVI 



Fra Santa Maria de TIapacoyo, som ligger 20 Léguas Syd for Papantla i det 

 mejicanske tierra calienle, behover man blot at reise 8 Léguas i Vest op til Byeii 

 Tiuzutiati for at passere gjennem det saakaldte tierra tempiada og henOytte sig til den 

 Rugion, som Mejicanerne tillægge Navnet tierra fria. Naturforskeren kan ikke letleligen 

 nogetsteds i kortere Tid blive Vidne til större Forskielligheder end de, han moder paa 

 denne faa Timer varende Reise. Skiündt St. Maria ligger 8 til 900 Fod over Havet 

 og derfor er hævet over Reyionen for Mosquitos og de övrige plagende Insekter, saa 

 er dog Varmen om Dagen fra 25— 30"R. , og Vegetationen fremtræder med Tropena- 

 tiirens hele Fylde. — Derfra stiger man op ad Cordillère Kieden giennem den tempe- 

 rerte Region; den smukke træagtige Bregne Cyathea mexicana viser, at man ikke længer 

 er i det hede Bælte; herlige Ege med glindsende immergrönne Blade danne Skovene, 

 mange mindre Planter minde Botanikeren om nærbeslægtede europæiske Former, Byg- 

 ninger opförte af Steen eller Planker træde istedetfor de lette Bambushytter. Stiger 

 man hoiere, saa træffer man Liquidambar styraciflua, den forste Forkynder af tierra fria; 

 Planteformerne blive nu med hvert Skridt mere lige vore nordiske, skiondt ogsaa en 

 Mængde eiendoramelige Planter vise sig. Paa de omgivende Höider kneise de prægtige 

 mejicanske Naaletræer, og Skrænterne prydes af blomstrende Arbutus- og Vacciniums- 

 Arter, större og skiönnere end vore, og afRhexier med blodröde Kroner. Alnus jorul- 

 lensis, som meget ligner vor graae El, danner Hegn og ledsager den Reisende op' paa 

 Hoisletten. Her forandrer Naturens Physiognomie sig pludseligt og man troer sig hensat 

 i en mellemeuropæisk Egn. Luftens Klarhed er aOöst af Nordens mörke skyopfyldte 

 Himmel; Taager hvile over Sletten og regntrueude Skyer trække den hele Dag op og 

 ned ad Biergsiderne. Medens i den hede Region de tætte, af Slyngplanter gjennera- 

 vævede, Skove indtage det störste Areal, og deu af Indianerne dyrkede Jord indskrænker 

 sig til smaae Pletter, hvor man efter at have afbrændt Skoven, saaer saameget Mais og 

 Bonner som man netop behover, samt til smaae Pisanghaver omkring Hytterne; saa seer 

 man derimod i Höislettten, hvorhen man vender Öiet, kun veldyrkede Marker, hvor den 

 lysgrönne Mais staaer i den frodigste Væxt med de violetblomstrende Bonner i Bunden 

 af Ageren; dog forekommer her ogsaa Byg og Havre. — Paa de omhyggeligen opförte 

 Steengierder voxer Maguei Planten, Agave americana, Höilandets Viinplante; ogsaa le- 

 vende Gierder af Mespilus pubescens og Cere Buske benyttes. En slet Sort Æbletræe 

 og et Slags Kirsebærtræe, Prunus Capuli, hvis Frugt dog ei kan sammenlignes med 

 vore, og frodigt blomstrende Rosenhækker forekomme omkring de solide i sydspansk 

 Stiil opförte Stcenhygnirjger eller lunere Biclkehusc ; en Art Piil af smuk Pyramideform 



