XLV 



Den anden Grund, hvorpaa jeg slotler min Mening om Aralipoderncs Overvægt 

 ved Nærraelsen mnd Polarhavet, er det store Antal nye nordiske Former af denne 

 Orden, jeg i det korte Mellemrum, siden mit Arbeide over Groulands Amfipoder , har 

 lært at kjende, og som kun for en Deel ere beskrevne i den fremlagte Afhandling. 

 Jeg har nemlig for Öjeblikket indskrænket mig til Amfipodernes ene Afdeling, de 

 saakaldte Gammarina; og af denne endnu blot bearbejdet en Deel af det for Haanden 

 værende Forraad. Naar hermed bringes i Forbindelse, at man fra samtlige Verdens 

 Have ikke kjender 120 Arter af Amfipodordenen , og al de allerede tidligere som 

 grönlandske beskrevne Arter, udgjorde 0|mtrent en Fjerdedeel af Antallet: saa synes del 

 al blive lydeligt, hvor afgjort en Overvægt det nordiske Hav ved nærværende Tilvæxt 

 erholder over de sydligere Have. Den Omstændighed, al de talrige nordiske Arter ikke 

 med Föje kunne henfores til nogle faa Slægter, men udvikle en Rigdom af Formfor- 

 skjælligheder, hvis physiologiske Betydning er stor nok, til at fordre Oprettelsen af en 

 Mængde nye generiske Grupper: denne Omstændighed forekommer mig ogsaa al give 

 et ikke uvægtigt Argument for, at de koldere Have kunne betragtes som Amfipodernes 

 rette «g egentlige Bjem." 



Professor Schouw forelæste Udlog af et Brev fra Botanikeren Liebmann. 



Dette Brev, der er skrevet i Mirador i Novbr. f. A. , giver i Særdeleshed 

 Beretning om en Reise til den verdensberömte, 17000 Fod höje Pico de Orizaba, som 

 Liebmann har foretaget i Forening med den belgiske Naturforsker Ghiesbrecht. I 14 

 Dage opholdt de dem i en Hytte la Vacqueria del Jacal paa lOOOO Fods Höide over 

 Havel, den höiesle Menneskebolig paa Amerikas ostlige Cordilleras ; herfra gjorde de 

 Excursioner, deels op til Bjergets evige Sneeregion, deels ned i de dybe bratte 

 Fjeldklöfler. 



Modet den 15<ie April. 



I rofessor Forchhammer meddeelle Selskabet en Række af Undersögelser over Islandske 

 og Færoiske Mineraller, ledsagede af nogle almindelige Betragtninger over disse Oers 

 chemisk-geognosliskc Forbold. 



