LXXXI 



Lcveskik, og den heraf betingede Occupation og Besiddelse af Jord og Land: troer 

 lian, at endskiöndt Krig og Krigssyssel var de gamle germanisk-skandinaviske Folkefærds 

 egentlige normale Tilstand og Tilværelse, er det dog i Fredslivel og i de fredelige 

 Ejendoms- og Familieforhold, at de tidligste og simpleste Grundtræk af communale 

 Samfund, og derved Grundvolden for en varig social Cultur, maae söges, ogsaa hos 

 de gamle Skandinaver og Germaner. Disse Grundtræk har allerede Tacitus tydeligt 

 nok tegnet; og man forstaaer hans udtryk og Beskrivelser langt bedre end ellers, naar 

 man bringer dem i Sammenligning med analoge Forhold i det gamle Norden. Hans 

 Skildring af Germanerne, i deres Levemaade, Næringsbrug og Krigsforfaluing , har en 

 mærkelig Liighed med de ældste Forhold af lignende Art hos de gamle Nordboer; 

 især naar man overforer en Deel af det, som i det sidstnævnte Forhold hos Germanerne 

 gjelder om Landkrig og Udrustning for denne, til Sötog og Skibsrustning hos Skandi- 

 naverne. Men ogsaa i det, som hos Tacitus (oplyst ved enkelte Steder hos Cæsar') 

 berettes om Germanernes Landbrug, Landboforfatning, Bymenigheder og Landsbyer 

 (^Stæder kiendte de ikke, men vel Samlevnet i Byer) oplyses og bekræftes ved sildigere 

 Bygningsskik, Agerbrug, Bymarkernes Occupation og Besiddelse, og en communal For- 

 bindelse iraellem Bymenigheder, saaledes som dette fandtes saavel i Tydskland som i 

 Danmark, og tildeels i Sverrige. Skulde man endog ikke, som nogle Fortolkere dog 

 have meent, i et Udtryk hos Tacitus („secundum dignationem partiuntur") kunne (inde 

 del egentlige Jordfællesskab, eller Agrenes Deling efter deres Vurdering og Godhed, 

 udtrykt: saa er det dog ligefuldt afgjort, at efter Tacitus blev Agerlandet hos Germa- 

 nerne taget i Besiddelse af hele Byer under eet, og i Forhold til Antallet af Dyrkere o. s, v. 

 Saaledes findes ogsaa allerede hos den gamle romerske Forfatter Spor til Bymenigheder 

 hos de jorddyrkeude Germaner; og andre Steder i hans Germania kunne ei, uden at 

 giöre aabenbar Vold paa Meningen, forklares anderledes end om Menighedens Samlevnct 

 i Byer. Denne Omstændighed forklares selv, og oplyses gjensidigen, ved de historisk 

 bekjendte agrariske Forhold (Landsbyer, Bymarker, Boel eller enkelte Böndergaarde, 

 Bymenigheder og Sogne, m. m.), der forefindes saavel i Danmark, som i Tydskland, 

 saavidt historisk Kundskab naaer, naturligviis langt tidligere i Tydskland, end hos os; 

 ja hos Franker og Allemanner selv i den for-carolingiske Tid o. s. v. 



Til indenlandske Medlemmer af Selskabets physiske Classe valgtes 

 Capitain J. C. Hoffmann, 



11 



