liXXXV 



plcrygoidei, alæ magnæ ossis spheiioidei og partes squamosa; ossiurn Icmporum. Af 

 Ansigtets Been: ossa zygomatica, maxillaria superiora, ossa nasi, intcmiaxillaria , ossa 

 unguis, palatina, conchæ inferior og. os vomeris. 



Til intet af disse Been afgiver Primordialcraniet nogen af dets Elementardele. 



De halvmaaneformige Bruskplader, der danne de forreste Sidedele, beholde 

 hos nogle Dyr (Oxen og Hesten) selv en Tidlang efter Fodselen deres oprindelige 

 Form De ligge da i en egen Fordybning, i pars horizonlalis ossis frontis, der senere 

 lukker sig, og Bruskpladen findes da endnu i nogen Tid indesluttet mellem Beenpla- 

 denie af den anforte Deel af Pandebenet. 



Hos Faaret vedvare de ikke saalænge; hos Svinet forsvinde de hos Embryet, 

 inden ossa frontis have naaet deres Udvikling. 



Endskjöndt den mellemste Deel af Brusken, der danner Primordialcraniets 

 Sidedele, ved den hurtige Udvikling af pars petrosa tidlig forsvinder, saa kan man dog 

 hos Embryet af Oxen endnu i en senere Periode finde Levninger af samme, saa at fra 

 os ethmoideura en tynd, meer eller mindre fuldstændig. Bruskplade sees at strække sig 

 hen til os occipitis. 



Næsehulens Skillevæg (Septum narium) bibeholder for bestandig sin bruskagtige 

 BeskatTenhed. 



Efterat have fremsat Beskrivelsen af Primordialcraniet i dets fuldstændige 

 Udvikling og viist Maaden, hvorpaa det forsvinder, maa Undcrsögelsen foretages i 

 retrograd Retning. Man finder da, at det hos Embryer af noget over 1 Tommes 

 Længde er af samme Form og Beskaffenhed, paa det nær, at Facial-Delen er kort og 

 bred. Bruskpyraraiden, der danner Basis, er solid; ingen Aabning, der communicerer 

 med Svælget, tindes i samme, og medens der i Rygraden tydelig sees Afdelingerne af 

 og Rudimenterne til Hvirvlerne, .findes intet Spor til nogen af de senere Afdelinger i 

 Basis af Primordialcraniet. 



Der hvor Lamina cribrosa ossis ethmoidei begynder, fremtræder under en stump 

 Vinkel den nederste Rand af det korte septum nasi. 



Fra det Sted, hvor processus clinoidei postici siden dannes, hæver sig noget 

 over Midlen af Hjernehulen en paa tvers gaaende membranös Væg, hvorved Hjerne- 

 hulen deles i tvende Afdelinger, hvoraf den bageste er störst. Over den fremstaaende 

 membranöse Væg er det, at Fortsættelsen af medulla oblongata danner sin störste 

 Böining. Denne Væg forsvinder siden, og kun noget af dens Sidedele forvandler sig 

 til tentorium cerebelli. I den Vinkel, der dannes ved det Sled, den er fæstet til Basis, 



