xcv 



Ilaandskriflsamlingcr , navnlig i vore liidlif overhovedet kun lidet benyttede Kiöhslads- 

 archiver. Da disse sidste Kilder ere saa vidt adspredte, kan tier naturligviis ikke være 

 Tale om Fnldstændighed i sammes Brug; men et Materiale, som kan være tilstrækkeligt 

 til, i Forbindelse med de trykte Skrifter at begrunde en videnskabelig Undersögelse om 

 vort ældre Municipalvæsens almindelige Forhold, vil man ei heller behove at söge paa 

 mange forskicllige Steder, naar Valget kun falder paa de rigeste Samlinger af den Art. 

 En saadan Undersögelse önsker Videnskabernes Selskab, om muligt, at fremkalde, ved 

 at gj'ire dette Æmne til Gienstand for en Priisopgave. Men for ci at give denne 

 Opgave alt for vide Grændser og derved muligen afskrække dem, der kunde ville 

 forsöge dens Besvarelse, vil Selskabet indskrænke sit Forlangende til en Undersögelse 

 om Kiöbstadcommunernes Organisation og deres Medlemmers Retsforhold. Hvad Sel- 

 skabet önsker præsteret, er altsaa omtrent Folgende ; 



Efterat have viist, ved hvilke forskicllige Foranledninger Kiobstæderne opstode 

 i Danmark, at oplyse, hvorledes Riobstædcommunernes indre Forfatning efterhaanden 

 udviklede sig og fik en i alle Enkeltheder bestemt Organisation , hvorledes disse 

 Communers Medlemmer, som Folge deels af det Eiendorameligc i denne Organi- 

 sation, deels af de særegne Rettigheder og Forpligtelser, der tillagdes dem af 

 Regieringen, fremtraadte som en særskilt Stand; endelig, hvorledes denne Borger- 

 stand var stillet i sit Forhold saavel til de övrige Stænder som til Regieringen og 

 Staten i Almindelighed. Undcrsögclsen om disse Forhold og de Forandringer, de 

 vare underkastede i Tidens Lob, fortsættes indtil Aaret 1660. 



For det Thottiske Legat. 



(Præmien 100 Rbd. S. M.) 

 1 den senere Tid benytter man som bekjendt meget hyppigen, især i Frankrig, 

 en af Kartoffelstivelse og Malt tilbercdet Sirup, som let gaaer over i Viingjæring. 

 Selskabet forlanger nu en paa Forsög og Beregning stöttet Sammenligning imellem Til- 

 lavningen af Brændeviin af Kartoffelstivelse, og den hvortil man benytter Kartoflerne 

 umiddelbart. Man önsker, at der især undersöges, hvorvidt de större Omkostninger, 

 som Stivelsens Udskillelse foranlediger, hæves ved et större og bedre Product, qg ved 

 den Lethed hvormed Stivelsen opbevares i Forhold til Kartoflerne. 



For det Classenskc Lejjat. 



1. Man vise. hvilke af Landets raa Producter, enten nu disse hidröre 



