frislîe og vanne. Hvormeget der kommer an herpaa, vil man Ledst (tile 

 ved Undersöjjelse af Netbinden. Je<j har fremdeles holdt mig til de 

 almindelige Huusdyr og (il Dyr, som Enhver med Lethed fean for- 

 slsaflTe sigj thi egen Anskuelse er overalt nödvendig, og mit Arbeide 

 være derfor kun en Veiledning til at finde mine Iagttagelser bekræftede 

 eller forkastede. 



Om Brugen af fortyndet Chromsyre til mikroskopisk Brug har 

 jeg ud(alet mig i Müllers Archiv, 1840. p. 549. Oplosningens Styrke 

 er ved en Feilfagelse angiven meget for höit; man maa kun tilsætte saa 

 meget, at Farven af Oplosningen bliver svagt straagulj ved nogen oveise 

 lærer man snart at træiTe det passende Forhold til de forskjeliige Gjcn- 

 stande, man onsker at opbevare. Naturligviis har jeg kun anvendt den, 

 hvor det var nödvendigt at opbevare Gjenstandene î længere Tid, f. Ex. 

 til Studiet af Leiringsforholdene i Hjernen, men ellers altid benyttet mig 

 af aldeles friske Præparater. 



Med Hensyn til Hjernen og Rygmarven har jeg mest henvendt 

 min Opmærksomhed paa Cellerne, hvilke frembyde en storre Rigdom 

 paa Afvexling end Traadene, der for Störstedelen kun variere i Tyk- 

 kelse, og som hyppigere have været Gjenstand for Andres Undersögclser 

 end Cellerne, og ligeledes oftere ere afbildede. Paa den store Over- 

 ensstemmelse, der hersker i Sammensætningen af de hos Hvirveldyrene 

 analoge Partier af Nervesystemets Centraldele, vil man allerede ved Synet 

 af Afbildningerne blive opmærksom. I denne Overensstemmelse af den 

 mikroskopiske Bygning maa den egenlige Grund til analoge physiologiske 

 Phænomener söges. 



Nethindens meget vanskelige Undersögelse kan endnn ikke ansees 

 for fuldendt. Pigmentskedernes rette Forhold til Pigmentcellerne og de i 

 dem stikkende Dele af den egenlige Nethinde, i Henseende til deres gjensidige 

 Udvikling, Tvillingtappernes ringere Længde og deraf folgende afvigende 

 Forhold fra Stavene, fremdeles den egenlige Nethindes Forbindelse med 



A* 



